# Euroopa Liidu C 181/2. j

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 181 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide2. juuni 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 181

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide2. juuni 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2015/C 181/01 | LII COSAC – seisukohad — Rooma, 30. november – 2. detsember 2014 | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2015/C 181/01

LII COSAC – seisukohad — Rooma, 30. november – 2. detsember 2014

1

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 2.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 181/1

---

LII COSAC – SEISUKOHAD

Rooma, 30. november – 2. detsember 2014

(2015/C 181/01)

1.   Euroopa 2020. aasta strateegia vahehindamine

| 1.1. | COSAC on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia on peamine samm finants- ja majanduskriisist toibumiseks ning aitamaks kaasa Euroopa riikide majanduse, tööhõive- ja kasvupotentsiaali täiel määral ärakasutamisele, taastades seega ELi kodanike, ettevõtete ja turgude usalduse. |
| --- | --- |

1.1.

COSAC on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia on peamine samm finants- ja majanduskriisist toibumiseks ning aitamaks kaasa Euroopa riikide majanduse, tööhõive- ja kasvupotentsiaali täiel määral ärakasutamisele, taastades seega ELi kodanike, ettevõtete ja turgude usalduse.

| 1.2. | Võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide rakendamisel saavutatud edusamme, on COSAC seisukohal, et uuendatud Euroopa 2020. aasta strateegia peaks püüdlema järgmiste eesmärkide poole:






  a) | aidata kaasa reaal- ja finantsmajanduse suurema kooskõlastatuse tagamisele; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Võttes arvesse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide rakendamisel saavutatud edusamme, on COSAC seisukohal, et uuendatud Euroopa 2020. aasta strateegia peaks püüdlema järgmiste eesmärkide poole:

a)

aidata kaasa reaal- ja finantsmajanduse suurema kooskõlastatuse tagamisele;

| b) | tugevdada tööhõive suurendamise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise eesmärke ja võtta nendes valdkondades täiendavaid kiireloomulisi meetmeid, arvestades seniste meetmete enamasti ebarahuldavat rakendamist; |
| --- | --- |

b)

tugevdada tööhõive suurendamise, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise eesmärke ja võtta nendes valdkondades täiendavaid kiireloomulisi meetmeid, arvestades seniste meetmete enamasti ebarahuldavat rakendamist;

| c) | kasutada sotsiaalseid näitajaid kooskõlas häiremehhanismi aruandega, et jälgida negatiivseid sotsiaalseid mõjusid ning edendada positiivseid meetmeid vaesuse, võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

c)

kasutada sotsiaalseid näitajaid kooskõlas häiremehhanismi aruandega, et jälgida negatiivseid sotsiaalseid mõjusid ning edendada positiivseid meetmeid vaesuse, võrdõiguslikkuse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas;

| d) | täiustada Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimist, et Euroopa poolaasta raames paremini koordineerida ELi majanduskasvustrateegia eesmärke ja sihte ning et saavutada parem tasakaal eelarvepiirangute ning konkurentsivõime ja majanduskasvu tegevuskava vahel, arvestades sihte, suuniseid, algatusi ja riigipõhiseid soovitusi. Selle eesmärgi nimel peaks ühtset turgu ja tööstuse konkurentsivõimet puudutavad prioriteedid integreerima Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

d)

täiustada Euroopa 2020. aasta strateegia juhtimist, et Euroopa poolaasta raames paremini koordineerida ELi majanduskasvustrateegia eesmärke ja sihte ning et saavutada parem tasakaal eelarvepiirangute ning konkurentsivõime ja majanduskasvu tegevuskava vahel, arvestades sihte, suuniseid, algatusi ja riigipõhiseid soovitusi. Selle eesmärgi nimel peaks ühtset turgu ja tööstuse konkurentsivõimet puudutavad prioriteedid integreerima Euroopa poolaasta raames;

| e) | töötada võimaluse korral välja kvalitatiivse mõõtmega täiendavaid näitajaid (ja mitte kasutada pelgalt olemasolevaid ühemõõtmelisi numbrilisi eesmärke), nagu töö kvaliteedi näitaja, mis aitaks välja selgitada palgavaeste arvu; |
| --- | --- |

e)

töötada võimaluse korral välja kvalitatiivse mõõtmega täiendavaid näitajaid (ja mitte kasutada pelgalt olemasolevaid ühemõõtmelisi numbrilisi eesmärke), nagu töö kvaliteedi näitaja, mis aitaks välja selgitada palgavaeste arvu;

| f) | oleks ülimalt oluline suurenevate piirkondlike ebavõrdsuste takistamisel loobuda eesmärkide saavutamisel ning liikmesriikide vaheliste ja riigisiseste piirkondlike erinevuste käsitlemisel käsitusest „kõik ühe mõõdu järgi”; |
| --- | --- |

f)

oleks ülimalt oluline suurenevate piirkondlike ebavõrdsuste takistamisel loobuda eesmärkide saavutamisel ning liikmesriikide vaheliste ja riigisiseste piirkondlike erinevuste käsitlemisel käsitusest „kõik ühe mõõdu järgi”;

| g) | suurendada Euroopa 2020. aasta strateegia omalust piirkondlikul tasandil, tugevdades strateegia piirkondadele suunatud mõõdet; |
| --- | --- |

g)

suurendada Euroopa 2020. aasta strateegia omalust piirkondlikul tasandil, tugevdades strateegia piirkondadele suunatud mõõdet;

| h) | võtta teadmiseks, et liikmesriigid ei suuda strateegia eesmärke täita, kui strateegia rakendamisel lähtutakse keskusekesksest n-ö ülevalt alla suunatud ja mittekaasavast lähenemisviisist, mis on strateegia üheks nõrgemaks küljeks. |
| --- | --- |

h)

võtta teadmiseks, et liikmesriigid ei suuda strateegia eesmärke täita, kui strateegia rakendamisel lähtutakse keskusekesksest n-ö ülevalt alla suunatud ja mittekaasavast lähenemisviisist, mis on strateegia üheks nõrgemaks küljeks.

| 1.3. | COSAC on veendunud, et Euroopa 2020. aasta strateegia vahehindamine oleks tõhusam, kui see viidaks läbi ELi üldise strateegia raames, mille eesmärgiks on nii suurema majanduskasvumäära saavutamine kõigis ELi riikides kui ka kasvava varandusliku ebavõrdsuse vähendamine ELis. Selle saavutamiseks on hädavajalik kogunõudluse toetamine ja majanduskasvu soodustavate eelarve konsolideerimise meetmete edendamine, kasutades samas ära stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud paindlikkuse klausleid (vähemalt liikmesriikides, kus see on võimalik). |
| --- | --- |

1.3.

COSAC on veendunud, et Euroopa 2020. aasta strateegia vahehindamine oleks tõhusam, kui see viidaks läbi ELi üldise strateegia raames, mille eesmärgiks on nii suurema majanduskasvumäära saavutamine kõigis ELi riikides kui ka kasvava varandusliku ebavõrdsuse vähendamine ELis. Selle saavutamiseks on hädavajalik kogunõudluse toetamine ja majanduskasvu soodustavate eelarve konsolideerimise meetmete edendamine, kasutades samas ära stabiilsuse ja kasvu paktis sätestatud paindlikkuse klausleid (vähemalt liikmesriikides, kus see on võimalik).

| 1.4. | Selle saavutamisel peab COSAC tervitatavaks Euroopa Ülemkogu (23.-24. oktoobri järeldused) tegevuskavas „Liidu strateegiline tegevuskava muutuste aegadel” endale võetud kohustust sätestatud suuniste (eelkõige tööhõive, majanduskasvu ja konkurentsiga seotud suunised ning suunised, mille eesmärgiks on oma kodanike kaasamine ja kaitsmine) kiirel rakendamisel. COSAC toetab täielikult Euroopa Ülemkogu üleskutset komisjonile, nõukogule ja liikmesriikidele, et selle lähenemisviisiga kaasneksid ka konkreetsed poliitilised meetmed. |
| --- | --- |

1.4.

Selle saavutamisel peab COSAC tervitatavaks Euroopa Ülemkogu (23.-24. oktoobri järeldused) tegevuskavas „Liidu strateegiline tegevuskava muutuste aegadel” endale võetud kohustust sätestatud suuniste (eelkõige tööhõive, majanduskasvu ja konkurentsiga seotud suunised ning suunised, mille eesmärgiks on oma kodanike kaasamine ja kaitsmine) kiirel rakendamisel. COSAC toetab täielikult Euroopa Ülemkogu üleskutset komisjonile, nõukogule ja liikmesriikidele, et selle lähenemisviisiga kaasneksid ka konkreetsed poliitilised meetmed.

| 1.5. | COSAC toetab täielikult uue komisjoni kavatsust käivitada algatus 300 miljardi euro suunamiseks täiendavateks avaliku ja erasektori investeeringuteks järgmise kolme aasta jooksul (2015–2017). COSAC peab tervitatavaks komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga juhitud rakkerühma loomist, mis vastutab konkreetsete meetmete kindlaksmääramise eest, mida on vaja investeeringute hoogustamiseks. Need hõlmavad rida potentsiaalselt elujõulisi üleeuroopalise tähtsusega projekte, mida saaks ellu viia lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Seoses sellega kutsub COSAC ELi institutsioone üles seda investeerimisalgatust viivitamata edasi arendama. Samal ajal on COSAC seisukohal, et üksi ülalmainitud kavast Euroopa 2020. aasta strateegiaga kehtestatud eesmärkide saavutamiseks ei piisa. Sellest tulenevalt tuleks seoses mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) vahekokkuvõttega kaaluda strateegia rakendamiseks eraldatavate vahendite suurendamist. |
| --- | --- |

1.5.

COSAC toetab täielikult uue komisjoni kavatsust käivitada algatus 300 miljardi euro suunamiseks täiendavateks avaliku ja erasektori investeeringuteks järgmise kolme aasta jooksul (2015–2017). COSAC peab tervitatavaks komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga juhitud rakkerühma loomist, mis vastutab konkreetsete meetmete kindlaksmääramise eest, mida on vaja investeeringute hoogustamiseks. Need hõlmavad rida potentsiaalselt elujõulisi üleeuroopalise tähtsusega projekte, mida saaks ellu viia lühikeses ja keskpikas perspektiivis. Seoses sellega kutsub COSAC ELi institutsioone üles seda investeerimisalgatust viivitamata edasi arendama. Samal ajal on COSAC seisukohal, et üksi ülalmainitud kavast Euroopa 2020. aasta strateegiaga kehtestatud eesmärkide saavutamiseks ei piisa. Sellest tulenevalt tuleks seoses mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) vahekokkuvõttega kaaluda strateegia rakendamiseks eraldatavate vahendite suurendamist.

| 1.6. | COSAC nõuab, et stabiilsuse ja kasvu pakti struktuurse eelarvepuudujäägi kindlaksmääramisel ei arvestataks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist kaasrahastatavate programmide rakendamisega seotud avaliku sektori kulutusi, kuna nende kulutuste eesmärk on saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ning toetada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist (eelkõige noorte tööhõives). |
| --- | --- |

1.6.

COSAC nõuab, et stabiilsuse ja kasvu pakti struktuurse eelarvepuudujäägi kindlaksmääramisel ei arvestataks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondist kaasrahastatavate programmide rakendamisega seotud avaliku sektori kulutusi, kuna nende kulutuste eesmärk on saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid ning toetada konkurentsivõimet, majanduskasvu ja töökohtade loomist (eelkõige noorte tööhõives).

2.   ELi tulevik – ELi institutsioonid ja parlamendid

| 2.1. | COSAC märgib, et enamik liikmesriikide parlamentidest/parlamendikodadest on andnud positiivse hinnangu Lissaboni lepingu sätete rakendamisele, millega antakse liikmesriikide parlamentidele uued volitused, olles veendunud, et neid sätteid on kohaldatud parimal võimalikul viisil ja liidu head toimimist soodustades, eriti mis puudutab ELi institutsioonide poolt antavat teavet, parlamentidevahelises koostöös osalemist ja subsidiaarsuse kontrolli. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC märgib, et enamik liikmesriikide parlamentidest/parlamendikodadest on andnud positiivse hinnangu Lissaboni lepingu sätete rakendamisele, millega antakse liikmesriikide parlamentidele uued volitused, olles veendunud, et neid sätteid on kohaldatud parimal võimalikul viisil ja liidu head toimimist soodustades, eriti mis puudutab ELi institutsioonide poolt antavat teavet, parlamentidevahelises koostöös osalemist ja subsidiaarsuse kontrolli.

| 2.2. | COSAC märgib, et mõned parlamendid/parlamendikojad on viidanud delegeeritud õigusaktide ülemäärasele kasutamisele Euroopa Komisjoni poolt, samal ajal kui teised on rõhutanud, et delegeerida ei tohiks olemuslikke osi ning volituste delegeerimise kestuse kontseptsiooni tõlgendus ei tohiks kaasa tuua volituste ajaliste piiranguteta delegeerimist. Mõned parlamendid/parlamendikojad on seisukohal, et sellised tavad võivad jätta liikmesriikide parlamendid ilma neile aluslepingutega antud volitustest üle kontrollida kõik delegeeritavate sätete muudatusettepanekud. Euroopa Parlamendi täielikku kaasatust vastuväidete esitamisel ja volituste tagasivõtmisel peetakse igal juhul oluliseks demokraatliku kontrolli tagamiseks. Mõned parlamendid/parlamendikojad on avaldanud soovi, et edaspidine volituste delegeerimise kestus ei ületaks viie aasta piiri ja võimalik oleks vaid ühekordne automaatne pikendamine samaks ajavahemikuks. Pikendamise kohta peaks Euroopa Komisjon esitama aruande. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC märgib, et mõned parlamendid/parlamendikojad on viidanud delegeeritud õigusaktide ülemäärasele kasutamisele Euroopa Komisjoni poolt, samal ajal kui teised on rõhutanud, et delegeerida ei tohiks olemuslikke osi ning volituste delegeerimise kestuse kontseptsiooni tõlgendus ei tohiks kaasa tuua volituste ajaliste piiranguteta delegeerimist. Mõned parlamendid/parlamendikojad on seisukohal, et sellised tavad võivad jätta liikmesriikide parlamendid ilma neile aluslepingutega antud volitustest üle kontrollida kõik delegeeritavate sätete muudatusettepanekud. Euroopa Parlamendi täielikku kaasatust vastuväidete esitamisel ja volituste tagasivõtmisel peetakse igal juhul oluliseks demokraatliku kontrolli tagamiseks. Mõned parlamendid/parlamendikojad on avaldanud soovi, et edaspidine volituste delegeerimise kestus ei ületaks viie aasta piiri ja võimalik oleks vaid ühekordne automaatne pikendamine samaks ajavahemikuks. Pikendamise kohta peaks Euroopa Komisjon esitama aruande.

| 2.3. | COSAC toetab liikmesriikide parlamentidele suunatud ad hoc avalikkuse konsulteerimise ideed, sh Euroopa Komisjoni konsulteerimist käsitleva koondaruande eraldi osa koostamist, mis sisaldaks liikmesriikide parlamentide vastuseid. COSAC palub Euroopa Komisjonil uurida sellise eraldi osa loomise võimalusi. |
| --- | --- |

2.3.

COSAC toetab liikmesriikide parlamentidele suunatud ad hoc avalikkuse konsulteerimise ideed, sh Euroopa Komisjoni konsulteerimist käsitleva koondaruande eraldi osa koostamist, mis sisaldaks liikmesriikide parlamentide vastuseid. COSAC palub Euroopa Komisjonil uurida sellise eraldi osa loomise võimalusi.

| 2.4. | COSAC peab tervitatavaks täiendavaid jõupingutusi, et tagada algjärgus (ELi õigusloomeprotsessis esimesel lugemisel) olevate seadusandlike kokkulepete suurem lihtsustatus ja paindlikkus. Võttes arvesse kriitikat kolmepoolse kohtumise läbirääkimiste poolelioleva etapi vähese läbipaistvuse ja liikmesriikide parlamentide poolse ebapiisava kontrolli kohta, palub COSAC ELi institutsioonidel nende muredega arvestada. Kui teatud ettepanekut muudetakse institutsioonidevaheliste läbirääkimiste käigus olulisel määral, palub COSAC liikmesriikide parlamentidel enne kokkuleppe sõlmimist nõukogus küsida oma valitsustelt üksikasjalikku teavet ja muudetud ettepanekud üle kontrollida. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC peab tervitatavaks täiendavaid jõupingutusi, et tagada algjärgus (ELi õigusloomeprotsessis esimesel lugemisel) olevate seadusandlike kokkulepete suurem lihtsustatus ja paindlikkus. Võttes arvesse kriitikat kolmepoolse kohtumise läbirääkimiste poolelioleva etapi vähese läbipaistvuse ja liikmesriikide parlamentide poolse ebapiisava kontrolli kohta, palub COSAC ELi institutsioonidel nende muredega arvestada. Kui teatud ettepanekut muudetakse institutsioonidevaheliste läbirääkimiste käigus olulisel määral, palub COSAC liikmesriikide parlamentidel enne kokkuleppe sõlmimist nõukogus küsida oma valitsustelt üksikasjalikku teavet ja muudetud ettepanekud üle kontrollida.

| 2.5. | COSAC märgib, et enamik parlamente/parlamendikodasid pooldavad uute vahendite loomist, mille eesmärgiks on liikmesriikide parlamentide kaasamine ELi otsustamisprotsessi aluslepinguid vormiliselt muutmata. Kõige rohkem korduvad ideed (mille täielik nimekiri ilmus 22. poolaastaaruandes) sisaldavad võimalikku „rohelise kaardi” menetlust, tõhustatud poliitilist dialoogi, kaubanduslepingute projekti kontrolli/kaalumist ja „kollase kaardi” menetluse täiustamist. Parlamentidevahelise täiendava koostöö edendamiseks võiks COSAC neid ideid käsitleda kui edaspidiste arutelude lähtepunkti. |
| --- | --- |

2.5.

COSAC märgib, et enamik parlamente/parlamendikodasid pooldavad uute vahendite loomist, mille eesmärgiks on liikmesriikide parlamentide kaasamine ELi otsustamisprotsessi aluslepinguid vormiliselt muutmata. Kõige rohkem korduvad ideed (mille täielik nimekiri ilmus 22. poolaastaaruandes) sisaldavad võimalikku „rohelise kaardi” menetlust, tõhustatud poliitilist dialoogi, kaubanduslepingute projekti kontrolli/kaalumist ja „kollase kaardi” menetluse täiustamist. Parlamentidevahelise täiendava koostöö edendamiseks võiks COSAC neid ideid käsitleda kui edaspidiste arutelude lähtepunkti.

| 2.6. | COSAC kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles algatama arutelu Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide suurema tähtsuse üle, võttes arvesse Euroopa ja riiklike tasandite üksteist täiendavat rolli ja institutsioonilist sidet, ning arvestades, et liikmesriikide parlamentide osalus ELi otsustamisprotsessis ei ole veel täielikult integreeritud arutellu Euroopa Liidu demokraatliku legitiimsuse ja parema toimimise üle. |
| --- | --- |

2.6.

COSAC kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles algatama arutelu Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide suurema tähtsuse üle, võttes arvesse Euroopa ja riiklike tasandite üksteist täiendavat rolli ja institutsioonilist sidet, ning arvestades, et liikmesriikide parlamentide osalus ELi otsustamisprotsessis ei ole veel täielikult integreeritud arutellu Euroopa Liidu demokraatliku legitiimsuse ja parema toimimise üle.

| 2.7. | COSAC toetab täielikult ELi parlamentide suurenenud osalust aluslepingutega ette nähtud parlamentidevahelises koostöös, märkides, et see on võimaldanud poliitikakujundajatel tõhusalt kontrollida kõige tähtsamaid ELi toimikuid. Parlamentidevaheline koostöö on tõhustanud ka liikmesriikide parlamentide võimet kontrollida liikmesriikide valitsusi ning see on end tõestanud tähtsa vahendina liikmesriikide parlamentide kvalitatiivsel ja põhjalikul kaasamisel ELi otsustamisprotsessi. Selles kontekstis on väga tähtis, et kõik parlamendid teeksid koostööd arutelu käigus tõstatatavate probleemide lahendamise nimel ja võtaksid vajaduse korral seoses ELi seadusloome raames kaalutavate toimikutega vastu tõhusamaid järeldusi. |
| --- | --- |

2.7.

COSAC toetab täielikult ELi parlamentide suurenenud osalust aluslepingutega ette nähtud parlamentidevahelises koostöös, märkides, et see on võimaldanud poliitikakujundajatel tõhusalt kontrollida kõige tähtsamaid ELi toimikuid. Parlamentidevaheline koostöö on tõhustanud ka liikmesriikide parlamentide võimet kontrollida liikmesriikide valitsusi ning see on end tõestanud tähtsa vahendina liikmesriikide parlamentide kvalitatiivsel ja põhjalikul kaasamisel ELi otsustamisprotsessi. Selles kontekstis on väga tähtis, et kõik parlamendid teeksid koostööd arutelu käigus tõstatatavate probleemide lahendamise nimel ja võtaksid vajaduse korral seoses ELi seadusloome raames kaalutavate toimikutega vastu tõhusamaid järeldusi.

| 2.8. | COSAC märgib, et enamiku parlamentide/parlamendikodade päevakorras puudub arutelu Euroopaga integreerumise protsessi edasise arendamise kohta; COSAC märgib siiski, et mõned parlamendid/parlamendikojad suhtuvad sellesse positiivselt, sh föderaalses perspektiivis, ning teised on sellise protsessi vastu. |
| --- | --- |

2.8.

COSAC märgib, et enamiku parlamentide/parlamendikodade päevakorras puudub arutelu Euroopaga integreerumise protsessi edasise arendamise kohta; COSAC märgib siiski, et mõned parlamendid/parlamendikojad suhtuvad sellesse positiivselt, sh föderaalses perspektiivis, ning teised on sellise protsessi vastu.

3.   ELi roll Vahemere piirkonnas ja Ida-Euroopas

| 3.1. | COSAC märgib, et Euroopa naabruspoliitika ja selle arendamine on liidu pikaajaline strateegiline prioriteet ning nii Vahemere piirkonna partnerlus kui ka idapartnerlus on selle põhielemendid. |
| --- | --- |

3.1.

COSAC märgib, et Euroopa naabruspoliitika ja selle arendamine on liidu pikaajaline strateegiline prioriteet ning nii Vahemere piirkonna partnerlus kui ka idapartnerlus on selle põhielemendid.

| 3.2. | COSAC märgib, et Vahemere piirkond ja Lähis-Ida on ELi ja liikmesriikide jaoks strateegilise tähtsusega piirkonnad; COSAC on seisukohal, et pärast viimase kahekümne aasta jooksul põhja- ja idasuunalisele laienemisele õigustatult ja vajalikult pandud põhirõhku on nüüd hädavajalik taastada liidu lõunasuunaline strateegiline prioriteet; COSAC rõhutab, et liidu kohalolu ja nähtavust peaks täiendavalt tugevdama Euroopa naabruspoliitika raames usaldusväärse abi andmise kaudu piirkondlikele partneritele, erilise rõhuga siseriiklike reformide toetamisel, demokraatlike institutsioonide tugevdamisel, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamisel ja kodanikuühiskonna kaasamisel, järgides jagatud omavastutuse ja ühise vastutuse põhimõtet. |
| --- | --- |

3.2.

COSAC märgib, et Vahemere piirkond ja Lähis-Ida on ELi ja liikmesriikide jaoks strateegilise tähtsusega piirkonnad; COSAC on seisukohal, et pärast viimase kahekümne aasta jooksul põhja- ja idasuunalisele laienemisele õigustatult ja vajalikult pandud põhirõhku on nüüd hädavajalik taastada liidu lõunasuunaline strateegiline prioriteet; COSAC rõhutab, et liidu kohalolu ja nähtavust peaks täiendavalt tugevdama Euroopa naabruspoliitika raames usaldusväärse abi andmise kaudu piirkondlikele partneritele, erilise rõhuga siseriiklike reformide toetamisel, demokraatlike institutsioonide tugevdamisel, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamisel ja kodanikuühiskonna kaasamisel, järgides jagatud omavastutuse ja ühise vastutuse põhimõtet.

| 3.3. | COSAC peab tervitatavaks komisjoni 2011. aasta märtsi teatist „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” ja selle rakendamiseks esitatud tegevuskava ning 2014. aasta märtsi teatist „Naabrus teelahkmel”; rõhutab, et naabruspoliitikat tuleks pidevalt ajakohastada vastavalt piirkonna poliitilisele ja sotsiaal-majanduslikule arengule, ning peab seetõttu tervitatavaks uue Euroopa Komisjoni struktuuri raames kõrge esindaja ja naabruspoliitika eest vastutava voliniku ning nende vastavate meeskondade vahelise koordinatsiooni tugevdamist ning loodab paremini toimiva riikliku ja ELi poliitika vahelise koordinatsiooni võimalikkust. |
| --- | --- |

3.3.

COSAC peab tervitatavaks komisjoni 2011. aasta märtsi teatist „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel” ja selle rakendamiseks esitatud tegevuskava ning 2014. aasta märtsi teatist „Naabrus teelahkmel”; rõhutab, et naabruspoliitikat tuleks pidevalt ajakohastada vastavalt piirkonna poliitilisele ja sotsiaal-majanduslikule arengule, ning peab seetõttu tervitatavaks uue Euroopa Komisjoni struktuuri raames kõrge esindaja ja naabruspoliitika eest vastutava voliniku ning nende vastavate meeskondade vahelise koordinatsiooni tugevdamist ning loodab paremini toimiva riikliku ja ELi poliitika vahelise koordinatsiooni võimalikkust.

| 3.4. | COSAC peab tervitatavaks komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014-2015”, milles tuuakse välja Lääne-Balkani riikide edusammud Euroopa integratsiooni valdkonnas, ning rõhutab laienemispoliitika jätkamise olulisust kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide siseriiklike reformide rakendamise tähtsa osana. |
| --- | --- |

3.4.

COSAC peab tervitatavaks komisjoni 8. oktoobri 2014. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2014-2015”, milles tuuakse välja Lääne-Balkani riikide edusammud Euroopa integratsiooni valdkonnas, ning rõhutab laienemispoliitika jätkamise olulisust kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide siseriiklike reformide rakendamise tähtsa osana.

| 3.5. | COSAC peab tervitatavaks Vahemere Liidu raames välja töötatud programmide ja algatuste hiljutist elavdamist ning rõhutab, et neid täiendavad naabruspoliitikas sätestatud toetusmeetmed ning et neil on võime kaasata ja ligi tõmmata paljusid avaliku ja erasektori osalejaid. COSAC märgib, et liikmesriikide ja Vahemere piirkonna riikide vahelist koostööd võib täiendada ka uute partnerluse paradigmadega, milles seatakse prioriteediks põhjalik ühine lähenemisviis, mis ulatub kahepoolsusest ja detsentraliseeritud koostööst kaugemale, et edendada piirkondlikku tasandit ning kaasata kodanikuühiskond ja kõik asjaomased sidusrühmad (ühingud, ülikoolid, valitsusvälised organisatsioonid), koos programmide teostatavuseks vajaliku paindlikkusega. Sellest tulenevalt tuleks seada prioriteediks pigem kultuurilised ja uusi põlvkondi hõlmavad projektid. |
| --- | --- |

3.5.

COSAC peab tervitatavaks Vahemere Liidu raames välja töötatud programmide ja algatuste hiljutist elavdamist ning rõhutab, et neid täiendavad naabruspoliitikas sätestatud toetusmeetmed ning et neil on võime kaasata ja ligi tõmmata paljusid avaliku ja erasektori osalejaid. COSAC märgib, et liikmesriikide ja Vahemere piirkonna riikide vahelist koostööd võib täiendada ka uute partnerluse paradigmadega, milles seatakse prioriteediks põhjalik ühine lähenemisviis, mis ulatub kahepoolsusest ja detsentraliseeritud koostööst kaugemale, et edendada piirkondlikku tasandit ning kaasata kodanikuühiskond ja kõik asjaomased sidusrühmad (ühingud, ülikoolid, valitsusvälised organisatsioonid), koos programmide teostatavuseks vajaliku paindlikkusega. Sellest tulenevalt tuleks seada prioriteediks pigem kultuurilised ja uusi põlvkondi hõlmavad projektid.

| 3.6. | COSAC väljendab muret suureneva destabiliseerumise ohu üle Liibüas ning rõhutab vajadust säilitada Liibüa territoriaalne terviklikkus ja rahvuslik ühtsus; isehakanud Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL) põhjustatud julgeolekuohu üle; konflikti hiljutise ägenemise üle Lähis-Idas, julgustades samas nii iisraellasi kui ka palestiinlasi taasalustama läbirääkimisi, et saavutada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lõplik kokkulepe; Süüria konfliktile rahumeelset lahendust taotlevate läbirääkimiste seiskumise üle. COSAC kutsub liitu üles välja töötama ühiseid, poliitiliselt tugevaid ja mõjusaid vastuseid, et tugevdada pühendumust uue ja ajakohastatud piirkondliku julgeolekustrateegia arendamisele. |
| --- | --- |

3.6.

COSAC väljendab muret suureneva destabiliseerumise ohu üle Liibüas ning rõhutab vajadust säilitada Liibüa territoriaalne terviklikkus ja rahvuslik ühtsus; isehakanud Iraagi ja Levanti Islamiriigi (ISIL) põhjustatud julgeolekuohu üle; konflikti hiljutise ägenemise üle Lähis-Idas, julgustades samas nii iisraellasi kui ka palestiinlasi taasalustama läbirääkimisi, et saavutada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lõplik kokkulepe; Süüria konfliktile rahumeelset lahendust taotlevate läbirääkimiste seiskumise üle. COSAC kutsub liitu üles välja töötama ühiseid, poliitiliselt tugevaid ja mõjusaid vastuseid, et tugevdada pühendumust uue ja ajakohastatud piirkondliku julgeolekustrateegia arendamisele.

| 3.7. | COSAC rõhutab, et Vahemere piirkonna jätkuv ebastabiilsuse süvenemine teeb veelgi olulisemaks ELi rändepoliitika arendamise, millega rakendataks solidaarsuse ja koormuse jaotamise põhimõtet (ka finantstasandil) liikmesriikide vahel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 80; peab tervitatavaks nõukogu poolt 10. oktoobril 2014. aastal vastu võetud järeldusi „Meetmete võtmine rändevoogude paremaks haldamiseks” ning nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid neid täielikult rakendaksid. Sellest tulenevalt toetab COSAC kolme kavandatud sammast, mis põhinevad koostööl kolmandate riikidega (keskendudes eelkõige võitlusele inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetajate vastu), Frontexi suutlikkuse tugevdamisel, et tekkivatele ohtudele ja survele paindlikult ja õigel ajal reageerida, ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi põhjalikul ja järjepideval rakendamisel, muuhulgas tihedama operatiivkoostöö kaudu. COSAC rõhutab, et selles kontekstis on oluline toetada uut Euroopa algatust, operatsiooni Triton, millega tagatakse Itaalia valitsuse ellu viidud eduka programmi „Mare Nostrum” loomulik edasiarendamine, ning tagada tõhus tugi neile riikidele (eelkõige Türgi, Liibanon ja Jordaania), kes kannatavad kõige rohkem Süüria põgenike uue sissevoolu all. |
| --- | --- |

3.7.

COSAC rõhutab, et Vahemere piirkonna jätkuv ebastabiilsuse süvenemine teeb veelgi olulisemaks ELi rändepoliitika arendamise, millega rakendataks solidaarsuse ja koormuse jaotamise põhimõtet (ka finantstasandil) liikmesriikide vahel vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 80; peab tervitatavaks nõukogu poolt 10. oktoobril 2014. aastal vastu võetud järeldusi „Meetmete võtmine rändevoogude paremaks haldamiseks” ning nõuab, et liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid neid täielikult rakendaksid. Sellest tulenevalt toetab COSAC kolme kavandatud sammast, mis põhinevad koostööl kolmandate riikidega (keskendudes eelkõige võitlusele inimkaubanduse ja inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetajate vastu), Frontexi suutlikkuse tugevdamisel, et tekkivatele ohtudele ja survele paindlikult ja õigel ajal reageerida, ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi põhjalikul ja järjepideval rakendamisel, muuhulgas tihedama operatiivkoostöö kaudu. COSAC rõhutab, et selles kontekstis on oluline toetada uut Euroopa algatust, operatsiooni Triton, millega tagatakse Itaalia valitsuse ellu viidud eduka programmi „Mare Nostrum” loomulik edasiarendamine, ning tagada tõhus tugi neile riikidele (eelkõige Türgi, Liibanon ja Jordaania), kes kannatavad kõige rohkem Süüria põgenike uue sissevoolu all.

| 3.8. | COSAC väljendab suurt muret pingete taastekkimise pärast Vahemere idapiirkonnas ja nõuab Türgilt Küprose Vabariigi ja selle majandusvööndi suveräänsete õiguste austamist. COSAC soovib, et Küprose probleemile lahenduse leidmiseks saavutataks edusamme ka ÜRO läbirääkimistel kooskõlas vastavate ÜRO resolutsioonide ning Euroopa Liidu väärtuste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

3.8.

COSAC väljendab suurt muret pingete taastekkimise pärast Vahemere idapiirkonnas ja nõuab Türgilt Küprose Vabariigi ja selle majandusvööndi suveräänsete õiguste austamist. COSAC soovib, et Küprose probleemile lahenduse leidmiseks saavutataks edusamme ka ÜRO läbirääkimistel kooskõlas vastavate ÜRO resolutsioonide ning Euroopa Liidu väärtuste ja põhimõtetega.

| 3.9. | COSAC kinnitab taas ELi idapartnerluspoliitika tähtsust. Demokratiseerumine, ajakohastamine ja tõelise idapartnerluse väljavaade on ELile ja liikmesriikidele endiselt väga tähtsad, võttes samas arvesse piirkondliku arengu erinevusi ja sellest tulenevat erinevat võimekust protsessis täiel määral osaleda. COSAC tunnistab ka vajadust Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsioonis sätestatud idapartnerluse eesmärgid üle vaadata ja uuendada. |
| --- | --- |

3.9.

COSAC kinnitab taas ELi idapartnerluspoliitika tähtsust. Demokratiseerumine, ajakohastamine ja tõelise idapartnerluse väljavaade on ELile ja liikmesriikidele endiselt väga tähtsad, võttes samas arvesse piirkondliku arengu erinevusi ja sellest tulenevat erinevat võimekust protsessis täiel määral osaleda. COSAC tunnistab ka vajadust Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsioonis sätestatud idapartnerluse eesmärgid üle vaadata ja uuendada.

| 3.10. | COSAC peab tervitatavaks hiljutisi parlamendivalimisi Ukrainas. Valimised olid tähtsaks sammuks Ukraina püüdluste raames konsolideerida demokraatlikke protsesse vastavalt rahvusvahelistele võetud kohustustele. COSAC peab tervitatavaks ka 1. novembri 2014. aasta ELi-Ukraina assotsieerimislepingu oluliste osade ajutist kohaldamist; see saab järgmiste aastate jooksul olema üks tähtsamatest vahenditest vajalike reformide läbiviimisel Ukrainas, mis põhineb ELi toetusel. Reformiprotsessi taaselustamine, sealhulgas kogu riiki hõlmava dialoogi algatamine, on hädavajalik poliitiliseks assotsieerumiseks ja majanduslikuks integreerumiseks ELiga ning Ukraina ühtsuse ja riigisisese sidususe konsolideerimiseks. |
| --- | --- |

3.10.

COSAC peab tervitatavaks hiljutisi parlamendivalimisi Ukrainas. Valimised olid tähtsaks sammuks Ukraina püüdluste raames konsolideerida demokraatlikke protsesse vastavalt rahvusvahelistele võetud kohustustele. COSAC peab tervitatavaks ka 1. novembri 2014. aasta ELi-Ukraina assotsieerimislepingu oluliste osade ajutist kohaldamist; see saab järgmiste aastate jooksul olema üks tähtsamatest vahenditest vajalike reformide läbiviimisel Ukrainas, mis põhineb ELi toetusel. Reformiprotsessi taaselustamine, sealhulgas kogu riiki hõlmava dialoogi algatamine, on hädavajalik poliitiliseks assotsieerumiseks ja majanduslikuks integreerumiseks ELiga ning Ukraina ühtsuse ja riigisisese sidususe konsolideerimiseks.

| 3.11. | COSAC mõistab hukka Venemaa sõjalise sekkumise Ukrainas, nõuab Venemaalt konkreetsete meetmete võtmist Ida-Ukraina kriisi leevendamiseks, sh relvastatud võitlejate ja relvade üle Venemaa-Ukraina piiri viimise lõpetamist, Ukraina idapiirkonna relvastatud separatistide tegevusest distantseerumist ning Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse täielikku austamist. |
| --- | --- |

3.11.

COSAC mõistab hukka Venemaa sõjalise sekkumise Ukrainas, nõuab Venemaalt konkreetsete meetmete võtmist Ida-Ukraina kriisi leevendamiseks, sh relvastatud võitlejate ja relvade üle Venemaa-Ukraina piiri viimise lõpetamist, Ukraina idapiirkonna relvastatud separatistide tegevusest distantseerumist ning Ukraina territoriaalse terviklikkuse ja suveräänsuse täielikku austamist.

| 3.12. | COSAC nõuab ELi institutsioonidelt ja liikmesriikide parlamentidelt selgete kriteeriumite kehtestamist seoses Venemaale täiendavate sanktsioonide kohaldamise või nende tühistamisega kooskõlas 5.–7. novembri parlamentidevahelise ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika konverentsi järeldustega; sellised kriteeriumid peaksid mh sisaldama ka tingimust, et Venemaa relvastatud jõud peavad Ukraina okupeeritud piirkondadest ja Ukraina piirialadelt tagasi tõmbuma, ning Ukraina, kaasa arvatud Krimmi ja Ukraina idapiirkonna territoriaalse terviklikkuse taaskinnitamist. |
| --- | --- |

3.12.

COSAC nõuab ELi institutsioonidelt ja liikmesriikide parlamentidelt selgete kriteeriumite kehtestamist seoses Venemaale täiendavate sanktsioonide kohaldamise või nende tühistamisega kooskõlas 5.–7. novembri parlamentidevahelise ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika konverentsi järeldustega; sellised kriteeriumid peaksid mh sisaldama ka tingimust, et Venemaa relvastatud jõud peavad Ukraina okupeeritud piirkondadest ja Ukraina piirialadelt tagasi tõmbuma, ning Ukraina, kaasa arvatud Krimmi ja Ukraina idapiirkonna territoriaalse terviklikkuse taaskinnitamist.

| 3.13. | COSAC nõuab Venemaalt oma rolli taastamist ELi strateegilise partnerina uuendatud rahumeelses regionaalses keskkonnas. Piirkondliku ja globaalse poliitilise ja majandusliku stabiilsuse saavutamiseks keskpikas ja pikas perspektiivis on väga oluline, et Venemaa teeks selgeid jõupingutusi ELiga konstruktiivse ja koostööalase suhte saavutamiseks. |
| --- | --- |

3.13.

COSAC nõuab Venemaalt oma rolli taastamist ELi strateegilise partnerina uuendatud rahumeelses regionaalses keskkonnas. Piirkondliku ja globaalse poliitilise ja majandusliku stabiilsuse saavutamiseks keskpikas ja pikas perspektiivis on väga oluline, et Venemaa teeks selgeid jõupingutusi ELiga konstruktiivse ja koostööalase suhte saavutamiseks.

4.   ELi asutused ja liikmesriikide parlamendid

| 4.1. | COSAC rõhutab ELi asutuste tähtsust ELi erinevate valdkondade poliitika rakendamisel, sõltumatute uuringute läbiviimisel ja tõenduspõhise abi ja eksperdiarvamuse andmisel ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele, võimaldades seega institutsioonidel keskenduda poliitikakujundamise põhiülesannetele ning aidates kaasa liikmesriikide ja ELi koostöö edendamisele põhilistes poliitikavaldkondades. |
| --- | --- |

4.1.

COSAC rõhutab ELi asutuste tähtsust ELi erinevate valdkondade poliitika rakendamisel, sõltumatute uuringute läbiviimisel ja tõenduspõhise abi ja eksperdiarvamuse andmisel ELi institutsioonidele ja liikmesriikidele, võimaldades seega institutsioonidel keskenduda poliitikakujundamise põhiülesannetele ning aidates kaasa liikmesriikide ja ELi koostöö edendamisele põhilistes poliitikavaldkondades.

| 4.2. | COSAC märgib, et mõned parlamendid/parlamendikojad on väljendanud muret seoses mõne ELi asutuse toimimisega, eelkõige piisava järelevalve, juhtimise ja aruandekohustuse puudumise, valdkondlikesse huvidesse lõksujäämise, asutuste kulutasuvuse, kasulikkuse, tulemuslikkuse ja tegevuste võimaliku dubleerimise asjus, ning nõuab, et neid probleeme kaalutaks põhjalikumalt ning väga üksikasjalikult ja läbipaistvalt enne täiendavate asutuste rajamist või kavandamist. |
| --- | --- |

4.2.

COSAC märgib, et mõned parlamendid/parlamendikojad on väljendanud muret seoses mõne ELi asutuse toimimisega, eelkõige piisava järelevalve, juhtimise ja aruandekohustuse puudumise, valdkondlikesse huvidesse lõksujäämise, asutuste kulutasuvuse, kasulikkuse, tulemuslikkuse ja tegevuste võimaliku dubleerimise asjus, ning nõuab, et neid probleeme kaalutaks põhjalikumalt ning väga üksikasjalikult ja läbipaistvalt enne täiendavate asutuste rajamist või kavandamist.

| 4.3. | COSAC toetab Euroopa Parlamendi üleskutset kehtestada õiguslik alus selliste asutuste rajamisele, mis võivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu volituse alusel ja kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega täita täidesaatvaid ja rakenduslikke eriülesandeid. |
| --- | --- |

4.3.

COSAC toetab Euroopa Parlamendi üleskutset kehtestada õiguslik alus selliste asutuste rajamisele, mis võivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu volituse alusel ja kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega täita täidesaatvaid ja rakenduslikke eriülesandeid.

| 4.4. | COSAC peab olemasolevaid Euroopa Parlamendile aruandmise kohustuse mehhanisme piisavaks, kuigi on tähtis, et kaalutaks ka liikmesriikide parlamentide võimalusi selliste ametiasutuste järelevalve teostamisel. |
| --- | --- |

4.4.

COSAC peab olemasolevaid Euroopa Parlamendile aruandmise kohustuse mehhanisme piisavaks, kuigi on tähtis, et kaalutaks ka liikmesriikide parlamentide võimalusi selliste ametiasutuste järelevalve teostamisel.

| 4.5. | COSAC märgib, et praegu kasutavad vaid mõned liikmesriikide parlamendid ELi asutuste antavat teavet või eksperdiarvamust, mida on võimalik saada asutuste tegevuste raames uuringute, aruannete, statistika või ametlike ja mitteametlike kohtumiste vormis. Liikmesriikide parlamentide ja ELi asutuste vahelisi suhteid tuleks veelgi parandada, edendades kontakte ja koostööd ning julgustades ELi asutusi teavitama liikmesriikide parlamente oma tegevustest ja tööprogrammist nii ulatuslikult kui võimalik. |
| --- | --- |

4.5.

COSAC märgib, et praegu kasutavad vaid mõned liikmesriikide parlamendid ELi asutuste antavat teavet või eksperdiarvamust, mida on võimalik saada asutuste tegevuste raames uuringute, aruannete, statistika või ametlike ja mitteametlike kohtumiste vormis. Liikmesriikide parlamentide ja ELi asutuste vahelisi suhteid tuleks veelgi parandada, edendades kontakte ja koostööd ning julgustades ELi asutusi teavitama liikmesriikide parlamente oma tegevustest ja tööprogrammist nii ulatuslikult kui võimalik.

---