# Eiropas Savienības C 181/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 181 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 2. jūnijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 181

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 2. jūnijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| 2015/C 181/01 | LII Eiropas lietu komiteju konferences (COSAC) ieguldījums — Romā, 2014. gada 30. novembrī–2. decembrī | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

2015/C 181/01

LII Eiropas lietu komiteju konferences (COSAC) ieguldījums — Romā, 2014. gada 30. novembrī–2. decembrī

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| 2.6.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 181/1

---

LII EIROPAS LIETU KOMITEJU KONFERENCES (COSAC) IEGULDĪJUMS

Romā, 2014. gada 30. novembrī–2. decembrī

(2015/C 181/01)

1.   Stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšana

| 1.1. | COSAC uzskata stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu par ļoti svarīgu soli, lai atbalstītu atgūšanos no ekonomikas un finanšu krīzes un pilnībā izmantotu Eiropas valstu ekonomikas potenciālu izaugsmes un nodarbinātības jomā, atjaunojot ES iedzīvotāju, uzņēmumu un tirgu uzticību. |
| --- | --- |

1.1.

COSAC uzskata stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu par ļoti svarīgu soli, lai atbalstītu atgūšanos no ekonomikas un finanšu krīzes un pilnībā izmantotu Eiropas valstu ekonomikas potenciālu izaugsmes un nodarbinātības jomā, atjaunojot ES iedzīvotāju, uzņēmumu un tirgu uzticību.

| 1.2. | Ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā panākto progresu, COSAC uzskata, ka ar atjaunotu stratēģiju “Eiropa 2020” būtu jāsasniedz šādi mērķi:






  a) | veicināt reālās un finanšu ekonomikas labākas saskaņotības nodrošināšanu; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ņemot vērā stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanā panākto progresu, COSAC uzskata, ka ar atjaunotu stratēģiju “Eiropa 2020” būtu jāsasniedz šādi mērķi:

a)

veicināt reālās un finanšu ekonomikas labākas saskaņotības nodrošināšanu;

| b) | pastiprināt mērķus nodarbinātības un nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas jomā un veikt steidzamus papildu pasākumus šajās jomās, ņemot vērā to, ka līdz šim stratēģijas īstenošana lielākoties bijusi neapmierinoša; |
| --- | --- |

b)

pastiprināt mērķus nodarbinātības un nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas jomā un veikt steidzamus papildu pasākumus šajās jomās, ņemot vērā to, ka līdz šim stratēģijas īstenošana lielākoties bijusi neapmierinoša;

| c) | izmantot brīdināšanas mehānisma ziņojumā izklāstītos sociālos rādītājus, lai uzraudzītu negatīvu sociālo iznākumu un veicinātu pozitīvus pasākumus nabadzības mazināšanas, vienlīdzības un sociālās iekļaušanas jomā; |
| --- | --- |

c)

izmantot brīdināšanas mehānisma ziņojumā izklāstītos sociālos rādītājus, lai uzraudzītu negatīvu sociālo iznākumu un veicinātu pozitīvus pasākumus nabadzības mazināšanas, vienlīdzības un sociālās iekļaušanas jomā;

| d) | uzlabot stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldību ar mērķi labāk koordinēt ES izaugsmes stratēģijas mērķus un uzdevumus Eiropas pusgada ietvaros un panākt labāku līdzsvaru starp fiskālajiem ierobežojumiem un izaugsmes un konkurētspējas darba programmu attiecībā uz mērķiem, pamatnostādnēm, iniciatīvām un konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem. Šajā sakarībā Eiropas pusgadā būtu jāintegrē vienotā tirgus un rūpniecības konkurētspējas prioritātes; |
| --- | --- |

d)

uzlabot stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldību ar mērķi labāk koordinēt ES izaugsmes stratēģijas mērķus un uzdevumus Eiropas pusgada ietvaros un panākt labāku līdzsvaru starp fiskālajiem ierobežojumiem un izaugsmes un konkurētspējas darba programmu attiecībā uz mērķiem, pamatnostādnēm, iniciatīvām un konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem. Šajā sakarībā Eiropas pusgadā būtu jāintegrē vienotā tirgus un rūpniecības konkurētspējas prioritātes;

| e) | ja iespējams, izstrādāt papildu rādītājus ar kvalitatīvu dimensiju, kurus varētu izmantot pašreizējo vienas dimensijas skaitlisko mērķu vietā, piemēram, darbvietu kvalitātes rādītāju, kas palīdzētu identificēt nabadzīgu strādājošo skaitu; |
| --- | --- |

e)

ja iespējams, izstrādāt papildu rādītājus ar kvalitatīvu dimensiju, kurus varētu izmantot pašreizējo vienas dimensijas skaitlisko mērķu vietā, piemēram, darbvietu kvalitātes rādītāju, kas palīdzētu identificēt nabadzīgu strādājošo skaitu;

| f) | mērķu īstenošanā un reģionālo atšķirību novēršanā starp dalībvalstīm un to iekšienē atmest pieeju “viens risinājums der visiem”, kas ir ļoti svarīgi, lai novērstu pieaugošo reģionālo nevienlīdzību; |
| --- | --- |

f)

mērķu īstenošanā un reģionālo atšķirību novēršanā starp dalībvalstīm un to iekšienē atmest pieeju “viens risinājums der visiem”, kas ir ļoti svarīgi, lai novērstu pieaugošo reģionālo nevienlīdzību;

| g) | uzlabot līdzatbildību par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu reģionālā līmenī, pastiprinot uz reģioniem orientēto dimensiju; |
| --- | --- |

g)

uzlabot līdzatbildību par stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu reģionālā līmenī, pastiprinot uz reģioniem orientēto dimensiju;

| h) | atzīt, ka dalībvalstīm neizdosies sasniegt minētās stratēģijas mērķus, ja tās īstenošana tiks vadīta no centra ar lejupēju un neiekļaujošu pieeju, un ka tas ir stratēģijas vājais punkts. |
| --- | --- |

h)

atzīt, ka dalībvalstīm neizdosies sasniegt minētās stratēģijas mērķus, ja tās īstenošana tiks vadīta no centra ar lejupēju un neiekļaujošu pieeju, un ka tas ir stratēģijas vājais punkts.

| 1.3. | COSAC pauž pārliecību, ka stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana būs daudz efektīvāka, ja to veiks saistībā ar vispārējo ES stratēģiju, kuras mērķis ir gan augstāka izaugsmes līmeņa panākšana visās Eiropas valstīs, gan pašreizējo pieaugošo labklājības nelīdzsvarotību novēršana ES. Šajā sakarībā ir ļoti svarīgi atbalstīt apkopoto pieprasījumu un papildināt izaugsmi veicinošus fiskālās konsolidācijas pasākumus, vienlaikus izmantojot Stabilitātes un izaugsmes paktā iekļauto elastīguma klauzulu, vismaz dalībvalstīs, kas to var izdarīt. |
| --- | --- |

1.3.

COSAC pauž pārliecību, ka stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana būs daudz efektīvāka, ja to veiks saistībā ar vispārējo ES stratēģiju, kuras mērķis ir gan augstāka izaugsmes līmeņa panākšana visās Eiropas valstīs, gan pašreizējo pieaugošo labklājības nelīdzsvarotību novēršana ES. Šajā sakarībā ir ļoti svarīgi atbalstīt apkopoto pieprasījumu un papildināt izaugsmi veicinošus fiskālās konsolidācijas pasākumus, vienlaikus izmantojot Stabilitātes un izaugsmes paktā iekļauto elastīguma klauzulu, vismaz dalībvalstīs, kas to var izdarīt.

| 1.4. | Šajā sakarībā COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Padomes apņemšanos (23. un 24. oktobra secinājumi) nekavējoties īstenot Savienības stratēģiskajā programmā pārmaiņu laikā izklāstītās pamatnostādnes, it īpaši tās, kas attiecas uz darbvietām, izaugsmi un konkurētspēju, un tās, kuru mērķis ir lielāku iespēju nodrošināšana Savienības iedzīvotājiem un viņu aizsardzība. Tā pilnībā atbalsta Eiropas Padomes aicinājumu Komisijai, Padomei un dalībvalstīm īstenot minēto pieeju, veicot konkrētas politikas darbības. |
| --- | --- |

1.4.

Šajā sakarībā COSAC atzinīgi vērtē Eiropas Padomes apņemšanos (23. un 24. oktobra secinājumi) nekavējoties īstenot Savienības stratēģiskajā programmā pārmaiņu laikā izklāstītās pamatnostādnes, it īpaši tās, kas attiecas uz darbvietām, izaugsmi un konkurētspēju, un tās, kuru mērķis ir lielāku iespēju nodrošināšana Savienības iedzīvotājiem un viņu aizsardzība. Tā pilnībā atbalsta Eiropas Padomes aicinājumu Komisijai, Padomei un dalībvalstīm īstenot minēto pieeju, veicot konkrētas politikas darbības.

| 1.5. | COSAC pilnībā atbalsta Komisijas jauno nodomu sākt iniciatīvu, kas paredz laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam mobilizēt papildu EUR 300 miljardus publiskās un privātās investīcijās. Tā atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Investīciju bankas vadītas darba grupas izveidi, kura nodarbotos ar investīciju veicināšanai nepieciešamo konkrēto darbību apzināšanu. Pie šādām darbībām ir pieskaitāma tādu potenciāli dzīvotspējīgu Eiropas nozīmes projektu izstrāde, kurus varētu īstenot īsā un vidējā termiņā. Šajā sakarībā COSAC aicina visas ES institūcijas nekavējoties uzņemties šīs investīciju iniciatīvas īstenošanu. Vienlaikus COSAC norāda, ka iepriekš minētais plāns kā tāds varētu nebūt pietiekams stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanai. Tādēļ, veicot 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanu, būtu jāapsver iespēja palielināt šīs stratēģijas īstenošanai paredzētos resursus. |
| --- | --- |

1.5.

COSAC pilnībā atbalsta Komisijas jauno nodomu sākt iniciatīvu, kas paredz laikposmā no 2015. līdz 2017. gadam mobilizēt papildu EUR 300 miljardus publiskās un privātās investīcijās. Tā atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Investīciju bankas vadītas darba grupas izveidi, kura nodarbotos ar investīciju veicināšanai nepieciešamo konkrēto darbību apzināšanu. Pie šādām darbībām ir pieskaitāma tādu potenciāli dzīvotspējīgu Eiropas nozīmes projektu izstrāde, kurus varētu īstenot īsā un vidējā termiņā. Šajā sakarībā COSAC aicina visas ES institūcijas nekavējoties uzņemties šīs investīciju iniciatīvas īstenošanu. Vienlaikus COSAC norāda, ka iepriekš minētais plāns kā tāds varētu nebūt pietiekams stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanai. Tādēļ, veicot 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanu, būtu jāapsver iespēja palielināt šīs stratēģijas īstenošanai paredzētos resursus.

| 1.6. | COSAC prasa, lai publiskie izdevumi, kas saistīti ar to programmu īstenošanu, kuras līdzfinansē no Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, tiktu pilnībā izslēgti no Stabilitātes un izaugsmes pakta strukturālā deficīta aprēķiniem, jo šie izdevumi ir paredzēti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un konkurētspējas, izaugsmes un darbvietu radīšanas atbalstam, it īpaši gadījumos, kad runa ir par jauniešu nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.6.

COSAC prasa, lai publiskie izdevumi, kas saistīti ar to programmu īstenošanu, kuras līdzfinansē no Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem, tiktu pilnībā izslēgti no Stabilitātes un izaugsmes pakta strukturālā deficīta aprēķiniem, jo šie izdevumi ir paredzēti stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai un konkurētspējas, izaugsmes un darbvietu radīšanas atbalstam, it īpaši gadījumos, kad runa ir par jauniešu nodarbinātību.

2.   ES nākotne – ES institūcijas un parlamenti

| 2.1. | COSAC atzīmē, ka vairākums dalībvalstu parlamentu/palātu ir pozitīvi novērtējis to Lisabonas līguma noteikumu īstenošanu, ar kuriem dalībvalstu parlamentiem tiek piešķirtas jaunas pilnvaras, uzskatot, ka šie noteikumi ir tikuši īstenoti, cik vien labi iespējams, un ka tie ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības pareizu darbību, it īpaši attiecībā uz ES institūciju sniegto informāciju, līdzdalību parlamentu sadarbībā un subsidiaritātes pārbaudēm. |
| --- | --- |

2.1.

COSAC atzīmē, ka vairākums dalībvalstu parlamentu/palātu ir pozitīvi novērtējis to Lisabonas līguma noteikumu īstenošanu, ar kuriem dalībvalstu parlamentiem tiek piešķirtas jaunas pilnvaras, uzskatot, ka šie noteikumi ir tikuši īstenoti, cik vien labi iespējams, un ka tie ir labvēlīgi ietekmējuši Savienības pareizu darbību, it īpaši attiecībā uz ES institūciju sniegto informāciju, līdzdalību parlamentu sadarbībā un subsidiaritātes pārbaudēm.

| 2.2. | COSAC atzīmē, ka daži parlamenti/palātas ir norādījuši uz to, ka Eiropas Komisija pārmērīgi izmanto deleģētos aktus, savukārt daži citi ir uzsvēruši, ka uz būtiskajiem elementiem nevajadzētu attiecināt pilnvaru deleģēšanu un ka jēdziena “pilnvaru deleģējuma termiņš” interpretācijai nevajadzētu novest pie pilnvaru deleģēšanas uz neierobežotu laiku. Daži parlamenti/palātas uzskata, ka šādas prakses rezultātā dalībvalstu parlamenti varētu zaudēt savas pilnvaras – kas tiem piešķirtas ar attiecīgajiem līgumiem – rūpīgi pārbaudīt jebkādus grozījumus noteikumos, kuri ir deleģējuma mērķis. Visos gadījumos Eiropas Parlamenta pilnīga iesaistīšanās minēto pilnvaru apstrīdēšanas un atsaukšanas procedūrā tiek uzskatīta par demokrātiskās kontroles nodrošināšanu. Daži parlamenti/palātas ir arī prasījuši, lai turpmāk pilnvaru deleģējumi nepārsniegtu piecus gadus ar iespēju šo periodu automātiski pagarināt uz vēl vienu piecu gadu periodu ar nosacījumu, ka Eiropas Komisija sniedz ziņojumu. |
| --- | --- |

2.2.

COSAC atzīmē, ka daži parlamenti/palātas ir norādījuši uz to, ka Eiropas Komisija pārmērīgi izmanto deleģētos aktus, savukārt daži citi ir uzsvēruši, ka uz būtiskajiem elementiem nevajadzētu attiecināt pilnvaru deleģēšanu un ka jēdziena “pilnvaru deleģējuma termiņš” interpretācijai nevajadzētu novest pie pilnvaru deleģēšanas uz neierobežotu laiku. Daži parlamenti/palātas uzskata, ka šādas prakses rezultātā dalībvalstu parlamenti varētu zaudēt savas pilnvaras – kas tiem piešķirtas ar attiecīgajiem līgumiem – rūpīgi pārbaudīt jebkādus grozījumus noteikumos, kuri ir deleģējuma mērķis. Visos gadījumos Eiropas Parlamenta pilnīga iesaistīšanās minēto pilnvaru apstrīdēšanas un atsaukšanas procedūrā tiek uzskatīta par demokrātiskās kontroles nodrošināšanu. Daži parlamenti/palātas ir arī prasījuši, lai turpmāk pilnvaru deleģējumi nepārsniegtu piecus gadus ar iespēju šo periodu automātiski pagarināt uz vēl vienu piecu gadu periodu ar nosacījumu, ka Eiropas Komisija sniedz ziņojumu.

| 2.3. | COSAC atbalsta ideju par ad hoc publisku apspriešanos ar dalībvalstu parlamentiem, tostarp to atbildēm paredzētas iedaļas iekļaušanu Eiropas Parlamenta kopsavilkuma ziņojumā par šādu apspriešanos. COSAC aicina Eiropas Komisiju izpētīt iespēju izveidot šādu īpašu iedaļu. |
| --- | --- |

2.3.

COSAC atbalsta ideju par ad hoc publisku apspriešanos ar dalībvalstu parlamentiem, tostarp to atbildēm paredzētas iedaļas iekļaušanu Eiropas Parlamenta kopsavilkuma ziņojumā par šādu apspriešanos. COSAC aicina Eiropas Komisiju izpētīt iespēju izveidot šādu īpašu iedaļu.

| 2.4. | COSAC atzinīgi vērtē turpmākos centienus nodrošināt to, ka agrīnās vienošanās par likumdošanas aktiem pirmajā lasījumā ES likumdošanas procesa ietvaros ir racionālākas un elastīgākas. Atzīmējot valstu parlamentu izteikto kritiku par pārredzamības trūkumu un nepietiekamo pārbaudi attiecībā uz trialoga posmā notiekošajām sarunām, COSAC aicina visas ES institūcijas ņemt vērā šīs bažas. Ja priekšlikums institūciju sarunu laikā tiek būtiski grozīts, COSAC aicina valstu parlamentus prasīt savai attiecīgajai valdībai detalizētu informāciju un rūpīgi pārbaudīt grozīto priekšlikumu, pirms Padomē tiek panākta vienošanās. |
| --- | --- |

2.4.

COSAC atzinīgi vērtē turpmākos centienus nodrošināt to, ka agrīnās vienošanās par likumdošanas aktiem pirmajā lasījumā ES likumdošanas procesa ietvaros ir racionālākas un elastīgākas. Atzīmējot valstu parlamentu izteikto kritiku par pārredzamības trūkumu un nepietiekamo pārbaudi attiecībā uz trialoga posmā notiekošajām sarunām, COSAC aicina visas ES institūcijas ņemt vērā šīs bažas. Ja priekšlikums institūciju sarunu laikā tiek būtiski grozīts, COSAC aicina valstu parlamentus prasīt savai attiecīgajai valdībai detalizētu informāciju un rūpīgi pārbaudīt grozīto priekšlikumu, pirms Padomē tiek panākta vienošanās.

| 2.5. | COSAC atzīmē, ka vairākums parlamentu/palātu atbalsta jaunu instrumentu izveidi ar mērķi iesaistīt dalībvalstu parlamentus ES lēmumu pieņemšanā, neveicot oficiālus grozījumus Līgumos. Visbiežāk izteiktās idejas, kuru pilns saraksts ir iekļauts 22. pusgada ziņojumā, ir iespējama zaļās kartītes procedūra, pastiprināts politiskais dialogs, tirdzniecības nolīgumu projektu rūpīga pārbaude/izskatīšana un uzlabojumi dzeltenās kartītes procedūrā. COSAC šīs idejas varētu izmantot kā sākumpunktu turpmākai diskusijai par veidiem, kā atbalstīt parlamentu turpmāko sadarbību. |
| --- | --- |

2.5.

COSAC atzīmē, ka vairākums parlamentu/palātu atbalsta jaunu instrumentu izveidi ar mērķi iesaistīt dalībvalstu parlamentus ES lēmumu pieņemšanā, neveicot oficiālus grozījumus Līgumos. Visbiežāk izteiktās idejas, kuru pilns saraksts ir iekļauts 22. pusgada ziņojumā, ir iespējama zaļās kartītes procedūra, pastiprināts politiskais dialogs, tirdzniecības nolīgumu projektu rūpīga pārbaude/izskatīšana un uzlabojumi dzeltenās kartītes procedūrā. COSAC šīs idejas varētu izmantot kā sākumpunktu turpmākai diskusijai par veidiem, kā atbalstīt parlamentu turpmāko sadarbību.

| 2.6. | COSAC aicina ES institūcijas un dalībvalstis sākt diskusiju par Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu lomas palielināšanu, ņemot vērā Eiropas un valsts līmeņa papildinošo lomu un institucionalizēto saikni starp šiem līmeņiem un to, ka dalībvalstu parlamentu līdzdalība ES lēmumu pieņemšanā vēl nav pilnībā integrēta debatēs par demokrātisko leģitimitāti un Eiropas Savienības labāku darbību. |
| --- | --- |

2.6.

COSAC aicina ES institūcijas un dalībvalstis sākt diskusiju par Eiropas Parlamenta un dalībvalstu parlamentu lomas palielināšanu, ņemot vērā Eiropas un valsts līmeņa papildinošo lomu un institucionalizēto saikni starp šiem līmeņiem un to, ka dalībvalstu parlamentu līdzdalība ES lēmumu pieņemšanā vēl nav pilnībā integrēta debatēs par demokrātisko leģitimitāti un Eiropas Savienības labāku darbību.

| 2.7. | COSAC pilnībā atbalsta ES parlamentu pastiprinātu līdzdalību parlamentu sadarbībā – kā to paredz Līgumi –, norādot, ka tas ir ļāvis politikas veidotājiem efektīvi pārbaudīt svarīgākos ES dokumentus. Turklāt parlamentu sadarbība ir pastiprinājusi valstu parlamentu spēju uzraudzīt dalībvalstu valdības un ir pierādījusi sevi kā svarīgu instrumentu dalībvalstu parlamentu kvalitatīvā un padziļinātā iesaistīšanā ES lēmumu pieņemšanas procesā. Šajā sakarībā visiem parlamentiem ir izšķiroši svarīgi strādāt kopā, lai risinātu jautājumus, kas ir jāierosina diskusijai, un padarīt efektīvākus, ja paredzēts, secinājumus, kuri jāpieņem attiecībā uz dokumentiem, ko izskata ES likumdevēji. |
| --- | --- |

2.7.

COSAC pilnībā atbalsta ES parlamentu pastiprinātu līdzdalību parlamentu sadarbībā – kā to paredz Līgumi –, norādot, ka tas ir ļāvis politikas veidotājiem efektīvi pārbaudīt svarīgākos ES dokumentus. Turklāt parlamentu sadarbība ir pastiprinājusi valstu parlamentu spēju uzraudzīt dalībvalstu valdības un ir pierādījusi sevi kā svarīgu instrumentu dalībvalstu parlamentu kvalitatīvā un padziļinātā iesaistīšanā ES lēmumu pieņemšanas procesā. Šajā sakarībā visiem parlamentiem ir izšķiroši svarīgi strādāt kopā, lai risinātu jautājumus, kas ir jāierosina diskusijai, un padarīt efektīvākus, ja paredzēts, secinājumus, kuri jāpieņem attiecībā uz dokumentiem, ko izskata ES likumdevēji.

| 2.8. | COSAC atzīmē, ka netiek apspriesta Eiropas integrācijas procesa turpmākas attīstības iekļaušana vairākuma parlamentu/palātu darba kārtībā, tomēr atzīmē, ka daži parlamenti/palātas uz to raugās pozitīvi, tostarp kā uz federālu perspektīvu, savukārt citi iebilst pret šādu procesu. |
| --- | --- |

2.8.

COSAC atzīmē, ka netiek apspriesta Eiropas integrācijas procesa turpmākas attīstības iekļaušana vairākuma parlamentu/palātu darba kārtībā, tomēr atzīmē, ka daži parlamenti/palātas uz to raugās pozitīvi, tostarp kā uz federālu perspektīvu, savukārt citi iebilst pret šādu procesu.

3.   ES loma Vidusjūras reģionā un Austrumeiropā

| 3.1. | COSAC atzīmē, ka Eiropas kaimiņattiecību politika un tās attīstība ir Savienības ilgtermiņa stratēģiskā prioritāte, kurā gan Vidusjūras reģiona, gan Austrumeiropas partnerība ir galvenie elementi. |
| --- | --- |

3.1.

COSAC atzīmē, ka Eiropas kaimiņattiecību politika un tās attīstība ir Savienības ilgtermiņa stratēģiskā prioritāte, kurā gan Vidusjūras reģiona, gan Austrumeiropas partnerība ir galvenie elementi.

| 3.2. | COSAC atzīmē, ka Vidusjūras reģions un Tuvie Austrumi ir Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm stratēģiski svarīgi reģioni. Tā uzskata, ka pēc pareizā un nepieciešamā uzsvara, kas pēdējos divdesmit gados likts uz paplašināšanās ziemeļu un austrumu virzienā, tagad ir svarīgi par stratēģisko prioritāti no jauna noteikt Savienības dienvidu robežu. Tā uzsver, ka būtu jāturpina pastiprināt Savienības klātbūtni un atpazīstamību, ticamā veidā sniedzot atbalstu mūsu reģionālajiem partneriem kaimiņattiecību politikas ietvaros, īpašu uzsvaru liekot uz iekšzemes reformu atbalstīšanu, demokrātisko institūciju stiprināšanu, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes veicināšanu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu atbilstoši dalītas atbildības principam. |
| --- | --- |

3.2.

COSAC atzīmē, ka Vidusjūras reģions un Tuvie Austrumi ir Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm stratēģiski svarīgi reģioni. Tā uzskata, ka pēc pareizā un nepieciešamā uzsvara, kas pēdējos divdesmit gados likts uz paplašināšanās ziemeļu un austrumu virzienā, tagad ir svarīgi par stratēģisko prioritāti no jauna noteikt Savienības dienvidu robežu. Tā uzsver, ka būtu jāturpina pastiprināt Savienības klātbūtni un atpazīstamību, ticamā veidā sniedzot atbalstu mūsu reģionālajiem partneriem kaimiņattiecību politikas ietvaros, īpašu uzsvaru liekot uz iekšzemes reformu atbalstīšanu, demokrātisko institūciju stiprināšanu, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes veicināšanu un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanu atbilstoši dalītas atbildības principam.

| 3.3. | COSAC atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada marta paziņojumu “Partnerība demokrātijai un kopīgai labklājībai ar Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm”, tostarp ceļvedi tās īstenošanai, un 2014. gada marta paziņojumu “Kaimiņattiecības krustcelēs”. Tā uzsver, ka kaimiņattiecību politika būtu pastāvīgi jāatjaunina, ņemot vērā notiekošās politiskās un sociālekonomiskās pārmaiņas attiecīgajā reģionā, un šajā nolūkā atzinīgi vērtē augstās pārstāves, par kaimiņattiecību politiku atbildīgā komisāra un viņu attiecīgā personāla darbības koordināciju jaunā sastāva Eiropas Komisijā, un cer, ka tiks uzlabota valstu un ES politikas koordinācija. |
| --- | --- |

3.3.

COSAC atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada marta paziņojumu “Partnerība demokrātijai un kopīgai labklājībai ar Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm”, tostarp ceļvedi tās īstenošanai, un 2014. gada marta paziņojumu “Kaimiņattiecības krustcelēs”. Tā uzsver, ka kaimiņattiecību politika būtu pastāvīgi jāatjaunina, ņemot vērā notiekošās politiskās un sociālekonomiskās pārmaiņas attiecīgajā reģionā, un šajā nolūkā atzinīgi vērtē augstās pārstāves, par kaimiņattiecību politiku atbildīgā komisāra un viņu attiecīgā personāla darbības koordināciju jaunā sastāva Eiropas Komisijā, un cer, ka tiks uzlabota valstu un ES politikas koordinācija.

| 3.4. | COSAC atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu par Eiropas Savienības paplašināšanās stratēģiju un galvenajām problēmām 2014. un 2015. gadā, atzīmējot Rietumbalkānu valstu sasniegto progresu Eiropas integrācijas jomā, un uzsver, cik svarīgi ir turpināt paplašināšanās politiku kā svarīgu ieguldījumu iekšējo reformu īstenošanā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs. |
| --- | --- |

3.4.

COSAC atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gada 8. oktobra paziņojumu par Eiropas Savienības paplašināšanās stratēģiju un galvenajām problēmām 2014. un 2015. gadā, atzīmējot Rietumbalkānu valstu sasniegto progresu Eiropas integrācijas jomā, un uzsver, cik svarīgi ir turpināt paplašināšanās politiku kā svarīgu ieguldījumu iekšējo reformu īstenošanā kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs.

| 3.5. | COSAC atzinīgi vērtē jauna impulsa piešķiršanu Savienības Vidusjūrai ietvaros izstrādātajām programmām un iniciatīvām un uzsver to papildināmību ar kaimiņattiecību politikā iekļautajiem atbalsta pasākumiem un to spēju piesaistīt un iesaistīt daudzus publiskos un privātos dalībniekus. COSAC arī atzīmē – lai pastiprinātu vietējo pašvaldību līmeni un iesaistītu pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās puses (asociācijas, universitātes, NVO), nodrošinot programmu īstenojamībai nepieciešamo elastīgumu, dalībvalstu un Vidusjūras reģiona valstu sadarbību var papildināt ar jauniem partnerības piemēriem, prioritāti piešķirot vispusīgai kopējai pieejai, kas sniedzas tālāk par divpusīgumu un decentralizētu sadarbību. Šajā sakarībā prioritāte būtu jāpiešķir kultūras projektiem un jaunajām paaudzēm paredzētiem projektiem. |
| --- | --- |

3.5.

COSAC atzinīgi vērtē jauna impulsa piešķiršanu Savienības Vidusjūrai ietvaros izstrādātajām programmām un iniciatīvām un uzsver to papildināmību ar kaimiņattiecību politikā iekļautajiem atbalsta pasākumiem un to spēju piesaistīt un iesaistīt daudzus publiskos un privātos dalībniekus. COSAC arī atzīmē – lai pastiprinātu vietējo pašvaldību līmeni un iesaistītu pilsonisko sabiedrību un visas ieinteresētās puses (asociācijas, universitātes, NVO), nodrošinot programmu īstenojamībai nepieciešamo elastīgumu, dalībvalstu un Vidusjūras reģiona valstu sadarbību var papildināt ar jauniem partnerības piemēriem, prioritāti piešķirot vispusīgai kopējai pieejai, kas sniedzas tālāk par divpusīgumu un decentralizētu sadarbību. Šajā sakarībā prioritāte būtu jāpiešķir kultūras projektiem un jaunajām paaudzēm paredzētiem projektiem.

| 3.6. | COSAC pauž bažas par turpmākas destabilizācijas riskiem Lībijā un uzsver nepieciešamību saglabāt tās teritoriālo integritāti un nacionālo vienotību draudu dēļ, ko drošībai rada pašpasludinātā Irākas un Levantes Islāma valsts (ISIL), nesenās konflikta saasināšanās Tuvajos Austrumos dēļ, vienlaikus mudinot gan izraēliešus, gan palestīniešus atsākt sarunas par galīgo izlīgumu, pamatojoties uz divu valstu risinājumu, un Sīrijas konflikta mierīga atrisinājuma rašanas sarunu stagnācijas dēļ. COSAC aicina Savienību sagatavot kopīgu politiski stipru un efektīvu atbildes reakciju, lai stiprinātu apņemšanos izstrādāt jaunu atjauninātu reģionālās drošības stratēģiju. |
| --- | --- |

3.6.

COSAC pauž bažas par turpmākas destabilizācijas riskiem Lībijā un uzsver nepieciešamību saglabāt tās teritoriālo integritāti un nacionālo vienotību draudu dēļ, ko drošībai rada pašpasludinātā Irākas un Levantes Islāma valsts (ISIL), nesenās konflikta saasināšanās Tuvajos Austrumos dēļ, vienlaikus mudinot gan izraēliešus, gan palestīniešus atsākt sarunas par galīgo izlīgumu, pamatojoties uz divu valstu risinājumu, un Sīrijas konflikta mierīga atrisinājuma rašanas sarunu stagnācijas dēļ. COSAC aicina Savienību sagatavot kopīgu politiski stipru un efektīvu atbildes reakciju, lai stiprinātu apņemšanos izstrādāt jaunu atjauninātu reģionālās drošības stratēģiju.

| 3.7. | COSAC uzsver, ka nestabilitātes saasināšanās un turpināšanās Vidusjūras reģionā pastiprina nepieciešamību pēc tādas ES migrācijas politikas izstrādes, ar kuru tiktu īstenoti principi, kas paredz solidaritāti un sloga dalīšanu – arī finanšu līmenī – starp dalībvalstīm saskaņā ar LESD 80. pantu. Tādēļ tā atzinīgi vērtē Padomes 2014. gada 10. oktobrī pieņemtos secinājumus “Rīcība migrācijas plūsmas labākai pārvaldībai” un mudina dalībvalstis un Eiropas institūcijas pilnībā tos īstenot. Šajā sakarībā COSAC atbalsta trīs izklāstītos pīlārus, kas pamatojas uz sadarbību ar trešām valstīm, īpašu uzmanību veltot cīņai pret kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem, FRONTEX veiktspējas pastiprināšanu, lai tā varētu elastīgi un savlaicīgi reaģēt uz jauniem riskiem un spiedienu, un kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pilnīgu un konsekventu īstenošanu, izmantojot arī pastiprinātu operatīvo sadarbību. Šajā sakarībā COSAC uzsver, ka ir jāatbalsta jaunā Eiropas iniciatīva “Operācija Triton”, kas paredz dabiski pilnveidot Itālijas valdības īstenotās Mare Nostrum sekmīgo pieredzi, un jānodrošina efektīvs atbalsts valstīm (jo īpaši Turcijai, Libānai un Jordānijai), kuras visvairāk skar jaunu Sīrijas bēgļu pieplūdums. |
| --- | --- |

3.7.

COSAC uzsver, ka nestabilitātes saasināšanās un turpināšanās Vidusjūras reģionā pastiprina nepieciešamību pēc tādas ES migrācijas politikas izstrādes, ar kuru tiktu īstenoti principi, kas paredz solidaritāti un sloga dalīšanu – arī finanšu līmenī – starp dalībvalstīm saskaņā ar LESD 80. pantu. Tādēļ tā atzinīgi vērtē Padomes 2014. gada 10. oktobrī pieņemtos secinājumus “Rīcība migrācijas plūsmas labākai pārvaldībai” un mudina dalībvalstis un Eiropas institūcijas pilnībā tos īstenot. Šajā sakarībā COSAC atbalsta trīs izklāstītos pīlārus, kas pamatojas uz sadarbību ar trešām valstīm, īpašu uzmanību veltot cīņai pret kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem, FRONTEX veiktspējas pastiprināšanu, lai tā varētu elastīgi un savlaicīgi reaģēt uz jauniem riskiem un spiedienu, un kopējās Eiropas patvēruma sistēmas pilnīgu un konsekventu īstenošanu, izmantojot arī pastiprinātu operatīvo sadarbību. Šajā sakarībā COSAC uzsver, ka ir jāatbalsta jaunā Eiropas iniciatīva “Operācija Triton”, kas paredz dabiski pilnveidot Itālijas valdības īstenotās Mare Nostrum sekmīgo pieredzi, un jānodrošina efektīvs atbalsts valstīm (jo īpaši Turcijai, Libānai un Jordānijai), kuras visvairāk skar jaunu Sīrijas bēgļu pieplūdums.

| 3.8. | COSAC pauž nopietnas bažas par saspīlējumu, kas atkal iestājies Vidusjūras reģiona austrumos, un aicina Turciju ievērot Kipras Republikas suverēnās tiesības tās ekskluzīvajā ekonomikas zonā. COSAC arī pauž vēlmi, lai tiktu panākts progress ANO vadītajās sarunās par Kipras problēmas atrisināšanu saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām un Eiropas Savienības vērtībām un principiem. |
| --- | --- |

3.8.

COSAC pauž nopietnas bažas par saspīlējumu, kas atkal iestājies Vidusjūras reģiona austrumos, un aicina Turciju ievērot Kipras Republikas suverēnās tiesības tās ekskluzīvajā ekonomikas zonā. COSAC arī pauž vēlmi, lai tiktu panākts progress ANO vadītajās sarunās par Kipras problēmas atrisināšanu saskaņā ar attiecīgajām ANO rezolūcijām un Eiropas Savienības vērtībām un principiem.

| 3.9. | COSAC atkārtoti apstiprina ES Austrumu partnerības politikas nozīmīgumu. Savienībai un tās dalībvalstīm arī turpmāk būs svarīga demokratizācija, modernizācija un patiesas Austrumu partnerības perspektīva, vienlaikus ņemot vērā reģionālās atšķirības attīstībā un no tām izrietošo atšķirīgo spēju pilnībā iesaistīties minētajos procesos. COSAC arī atzīst nepieciešamību pārskatīt un atjaunot Austrumu partnerības mērķus, kas noteikti Prāgas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtajā kopīgajā deklarācijā. |
| --- | --- |

3.9.

COSAC atkārtoti apstiprina ES Austrumu partnerības politikas nozīmīgumu. Savienībai un tās dalībvalstīm arī turpmāk būs svarīga demokratizācija, modernizācija un patiesas Austrumu partnerības perspektīva, vienlaikus ņemot vērā reģionālās atšķirības attīstībā un no tām izrietošo atšķirīgo spēju pilnībā iesaistīties minētajos procesos. COSAC arī atzīst nepieciešamību pārskatīt un atjaunot Austrumu partnerības mērķus, kas noteikti Prāgas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtajā kopīgajā deklarācijā.

| 3.10. | COSAC atzinīgi vērtē nesenās parlamenta vēlēšanas Ukrainā. Šīs vēlēšanas iezīmēja svarīgu soli Ukrainas centienos nostiprināt demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām. COSAC arī atzinīgi vērtē svarīgu ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma daļu pagaidu piemērošanu, sākot no 2014. gada 1. novembra. Tas būs viens no pamatinstrumentiem Ukrainā tik ļoti nepieciešamo reformu veikšanai tuvākajos gados, saņemot atbalstu no ES. No jauna spēcinātam reformu procesam, tostarp valsts mēroga nacionālā dialoga sākšanai, būs izšķiroša nozīme, ņemot vērā Ukrainas politisko apvienību un ekonomisko integrāciju ar ES un lai nostiprinātu tās vienotību un iekšējo kohēziju. |
| --- | --- |

3.10.

COSAC atzinīgi vērtē nesenās parlamenta vēlēšanas Ukrainā. Šīs vēlēšanas iezīmēja svarīgu soli Ukrainas centienos nostiprināt demokrātiskas vēlēšanas saskaņā ar tās starptautiskajām saistībām. COSAC arī atzinīgi vērtē svarīgu ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma daļu pagaidu piemērošanu, sākot no 2014. gada 1. novembra. Tas būs viens no pamatinstrumentiem Ukrainā tik ļoti nepieciešamo reformu veikšanai tuvākajos gados, saņemot atbalstu no ES. No jauna spēcinātam reformu procesam, tostarp valsts mēroga nacionālā dialoga sākšanai, būs izšķiroša nozīme, ņemot vērā Ukrainas politisko apvienību un ekonomisko integrāciju ar ES un lai nostiprinātu tās vienotību un iekšējo kohēziju.

| 3.11. | COSAC nosoda Krievijas militāro iejaukšanos Ukrainā, aicina Krieviju veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu krīzes saasināšanos Ukrainas austrumu daļā, pārtraucot bruņoto kaujinieku un ieroču konvoju pārvietošanos pāri Krievijas un Ukrainas robežai, distancējoties no bruņoto separātistu darbībām Ukrainas austrumu reģionos un pilnībā ievērojot Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti. |
| --- | --- |

3.11.

COSAC nosoda Krievijas militāro iejaukšanos Ukrainā, aicina Krieviju veikt konkrētus pasākumus, lai novērstu krīzes saasināšanos Ukrainas austrumu daļā, pārtraucot bruņoto kaujinieku un ieroču konvoju pārvietošanos pāri Krievijas un Ukrainas robežai, distancējoties no bruņoto separātistu darbībām Ukrainas austrumu reģionos un pilnībā ievērojot Ukrainas teritoriālo integritāti un suverenitāti.

| 3.12. | COSAC aicina ES institūcijas un dalībvalstu parlamentus noteikt skaidrus kritērijus, saskaņā ar kuriem tiktu pieņemts lēmums par Krievijai noteikto sankciju piemērošanas turpināšanu vai to atcelšanu atbilstoši secinājumiem, kas tika pieņemti no 5. līdz 7. novembrim notikušajā Parlamentu konferencē kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā. Šiem kritērijiem būtu jāparedz arī Krievijas bruņoto spēku pilnīga atvilkšana no okupētajām Ukrainas teritorijām un no Ukrainas pierobežas reģiona un Ukrainas teritoriālās integritātes apstiprināšana gan Krimā, gan tās austrumu reģionos. |
| --- | --- |

3.12.

COSAC aicina ES institūcijas un dalībvalstu parlamentus noteikt skaidrus kritērijus, saskaņā ar kuriem tiktu pieņemts lēmums par Krievijai noteikto sankciju piemērošanas turpināšanu vai to atcelšanu atbilstoši secinājumiem, kas tika pieņemti no 5. līdz 7. novembrim notikušajā Parlamentu konferencē kopējās ārpolitikas un drošības politikas un kopējās drošības un aizsardzības politikas jomā. Šiem kritērijiem būtu jāparedz arī Krievijas bruņoto spēku pilnīga atvilkšana no okupētajām Ukrainas teritorijām un no Ukrainas pierobežas reģiona un Ukrainas teritoriālās integritātes apstiprināšana gan Krimā, gan tās austrumu reģionos.

| 3.13. | COSAC aicina Krieviju no jauna uzņemties ES stratēģiskā partnera lomu atjaunotā miermīlīgā reģionālā vidē. Situācijai reģionālā un pasaules mērogā un ilgtermiņa politiskajai un ekonomiskajai stabilitātei ir izšķiroši svarīgi, lai Krievijas Federācija demonstrētu centienus izveidot uz sadarbību vērstas un konstruktīvas attiecības ar ES. |
| --- | --- |

3.13.

COSAC aicina Krieviju no jauna uzņemties ES stratēģiskā partnera lomu atjaunotā miermīlīgā reģionālā vidē. Situācijai reģionālā un pasaules mērogā un ilgtermiņa politiskajai un ekonomiskajai stabilitātei ir izšķiroši svarīgi, lai Krievijas Federācija demonstrētu centienus izveidot uz sadarbību vērstas un konstruktīvas attiecības ar ES.

4.   ES aģentūras un dalībvalstu parlamenti

| 4.1. | COSAC uzsver ES aģentūru potenciālo būtisko lomu ES politikas virzienu īstenošanā dažādās jomās, neatkarīgu apsekojumu veikšanā un uz faktiem balstītas palīdzības un speciālistu slēdzienu sniegšanā ES institūcijām un dalībvalstīm, tādējādi palīdzot institūcijām koncentrēties uz politikas izstrādes galvenajiem uzdevumiem un pastiprinot dalībvalstu un ES sadarbību svarīgākajās politikas jomās. |
| --- | --- |

4.1.

COSAC uzsver ES aģentūru potenciālo būtisko lomu ES politikas virzienu īstenošanā dažādās jomās, neatkarīgu apsekojumu veikšanā un uz faktiem balstītas palīdzības un speciālistu slēdzienu sniegšanā ES institūcijām un dalībvalstīm, tādējādi palīdzot institūcijām koncentrēties uz politikas izstrādes galvenajiem uzdevumiem un pastiprinot dalībvalstu un ES sadarbību svarīgākajās politikas jomās.

| 4.2. | COSAC atzīmē, ka daži parlamenti/palātas ir pauduši bažas par atsevišķu ES aģentūru lomu un darbību, it īpaši attiecībā uz atbilstošas pārraudzības, pārvaldības un pārskatatbildības trūkumu, risku, ka aģentūras varētu pārstāvēt nozaru intereses, aģentūru lietderīgumu vai to izmaksu efektivitāti, to skaita pieaugumu un to funkciju iespējamo pārklāšanos, un mudina šos jautājumus izskatīt rūpīgāk un pēc iespējas detalizētākā un pārredzamākā veidā, pirms tiek ierosināta jaunu aģentūru izveide. |
| --- | --- |

4.2.

COSAC atzīmē, ka daži parlamenti/palātas ir pauduši bažas par atsevišķu ES aģentūru lomu un darbību, it īpaši attiecībā uz atbilstošas pārraudzības, pārvaldības un pārskatatbildības trūkumu, risku, ka aģentūras varētu pārstāvēt nozaru intereses, aģentūru lietderīgumu vai to izmaksu efektivitāti, to skaita pieaugumu un to funkciju iespējamo pārklāšanos, un mudina šos jautājumus izskatīt rūpīgāk un pēc iespējas detalizētākā un pārredzamākā veidā, pirms tiek ierosināta jaunu aģentūru izveide.

| 4.3. | COSAC atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu ieviest juridisku pamatu to aģentūru izveidei, kuras varētu veikt īpašus izpildes un īstenošanas uzdevumus, ko tām saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru uzticētu Eiropas Parlaments un Padome. |
| --- | --- |

4.3.

COSAC atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu ieviest juridisku pamatu to aģentūru izveidei, kuras varētu veikt īpašus izpildes un īstenošanas uzdevumus, ko tām saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru uzticētu Eiropas Parlaments un Padome.

| 4.4. | COSAC uzskata par atbilstošiem pašreizējos mehānismus, kas aģentūras padara atbildīgas Eiropas Parlamenta priekšā, tomēr uzskata par svarīgu izpētīt instrumentus, kuri ļautu valstu parlamentiem uzraudzīt šādas aģentūras. |
| --- | --- |

4.4.

COSAC uzskata par atbilstošiem pašreizējos mehānismus, kas aģentūras padara atbildīgas Eiropas Parlamenta priekšā, tomēr uzskata par svarīgu izpētīt instrumentus, kuri ļautu valstu parlamentiem uzraudzīt šādas aģentūras.

| 4.5. | COSAC atzīmē, ka līdz šim tikai dažu dalībvalstu parlamenti ir izmantojuši informāciju vai speciālistu slēdzienus, ko ES aģentūras sniegušas saistībā ar savām darbībām pētījumu, ziņojumu un statistikas veidā vai saistībā ar oficiālām vai neoficiālām sanāksmēm. Dalībvalstu parlamentu un ES aģentūru attiecības būtu jāuzlabo, pastiprinot kontaktus un sadarbību un mudinot ES aģentūras pēc iespējas plašāk informēt dalībvalstu parlamentus par savām darbībām un darba programmu. |
| --- | --- |

4.5.

COSAC atzīmē, ka līdz šim tikai dažu dalībvalstu parlamenti ir izmantojuši informāciju vai speciālistu slēdzienus, ko ES aģentūras sniegušas saistībā ar savām darbībām pētījumu, ziņojumu un statistikas veidā vai saistībā ar oficiālām vai neoficiālām sanāksmēm. Dalībvalstu parlamentu un ES aģentūru attiecības būtu jāuzlabo, pastiprinot kontaktus un sadarbību un mudinot ES aģentūras pēc iespējas plašāk informēt dalībvalstu parlamentus par savām darbībām un darba programmu.

---