# Официален вестник C 230/14 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 230 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5814 юли 2015 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 230

Издание на български език

Информация и известия

Година 5814 юли 2015 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 503-та пленарна сесия на ЕИСК, 10 и 11 Декември 2014 г. |
| 2015/C 230/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Воденото от общностите местно развитие като инструмент на политиката на сближаване през периода 2014 — 2020 г. за местно развитие и развитие на селските, градските и крайградските райони (проучвателно становище по искане на гръцкото председателство на Съвета на ЕС) | 1 |
| 2015/C 230/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Стратегия на ЕС за Алпийския регион (проучвателно становище) | 9 |
| 2015/C 230/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Капацитет на летищата в ЕС (проучвателно становище по искане на Европейската комисия) | 17 |
| 2015/C 230/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Завършване на ИПС — Ролята на данъчната политика (становище по собствена инициатива) | 24 |
| 2015/C 230/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Индустриални промени в европейския сектор на опаковките (становище по собствена инициатива) | 33 |
| 2015/C 230/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Приносът на дървообработването за въглеродния баланс (становище по собствена инициатива) | 39 |
| 2015/C 230/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейското кино в цифровата епоха (становище по собствена инициатива) | 47 |
| 2015/C 230/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Гражданското общество в Русия (становище по собствена инициатива) | 52 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

503-та пленарна сесия на ЕИСК, 10 и 11 Декември 2014 г.

2015/C 230/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Воденото от общностите местно развитие като инструмент на политиката на сближаване през периода 2014 — 2020 г. за местно развитие и развитие на селските, градските и крайградските райони (проучвателно становище по искане на гръцкото председателство на Съвета на ЕС)

1

2015/C 230/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Стратегия на ЕС за Алпийския регион (проучвателно становище)

9

2015/C 230/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Капацитет на летищата в ЕС (проучвателно становище по искане на Европейската комисия)

17

2015/C 230/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Завършване на ИПС — Ролята на данъчната политика (становище по собствена инициатива)

24

2015/C 230/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Индустриални промени в европейския сектор на опаковките (становище по собствена инициатива)

33

2015/C 230/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Приносът на дървообработването за въглеродния баланс (становище по собствена инициатива)

39

2015/C 230/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейското кино в цифровата епоха (становище по собствена инициатива)

47

2015/C 230/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Гражданското общество в Русия (становище по собствена инициатива)

52

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ |
| | 503-та пленарна сесия на ЕИСК, 10 и 11 Декември 2014 г. |
| 2015/C 230/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Научните изследвания и иновациите като източници за възстановяване на растежа(COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final) | 59 |
| 2015/C 230/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи(COM(2014) 368 final) | 66 |
| 2015/C 230/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет — Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост: план за действие на ЕС(COM(2014) 392 final) | 72 |
| 2015/C 230/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга — Към по-ефективен контрол на ЕС върху сливанията(COM(2014) 449 final) | 77 |
| 2015/C 230/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014 — 2020 година(COM(2014) 332 final) | 82 |
| 2015/C 230/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор(COM(2014) 445 final), относно „ Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Към кръгова икономика: Програма за Европа с нулеви отпадъци(COM(2014) 398 final) и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2008/98/ЕО относно отпадъците, 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки, 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци, 2000/53/ЕО относно излезлите от употреба превозни средства, 2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване(COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD) | 91 |
| 2015/C 230/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Зелен план за действие за МСП: да помогнем на МСП да превърнат екологичните предизвикателства в бизнес възможности(COM(2014) 440 final ) и относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Инициатива за зелена заетост: оползотворяване на потенциала на зелената икономика за създаване на работни места(COM(2014) 446 final) | 99 |
| 2015/C 230/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — По-добра осведоменост за ситуацията чрез засилено сътрудничество между органите за морско наблюдение: следващи стъпки в рамките на Общата среда за обмен на информация (CISE) за морската област на ЕС(COM(2014) 451 final) | 107 |
| 2015/C 230/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Стратегия за защита и спазване на правата на интелектуална собственост в трети държави (съобщение) (COM(2014) 389 final) | 112 |
| 2015/C 230/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)(COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD) | 117 |
| 2015/C 230/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за суспендиране на определени отстъпки, свързани с вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD) | 118 |
| 2015/C 230/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно откриване и предвиждане управлението на определени тарифни квоти на Съюза за висококачествено говеждо месо и за свинско месо, птиче месо, пшеница и лимец, и трици, отпадъци и други остатъци (кодифициран текст)COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD | 119 |
| 2015/C 230/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани с тези запаси, за изменение на Регламент (EO) No 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета[COM(2014) 614 final — 2014/0285 COD] | 120 |
| 2015/C 230/22 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно предпазните мерки, предвидени в Споразумението между Европейската икономическа общност и Република Исландия (кодифициран текст)COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD) | 121 |
| 2015/C 230/23 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за износ (кодифициран текст)COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD) | 122 |
| 2015/C 230/24 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос (кодифициран текст)COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD) | 123 |
| 2015/C 230/25 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общия режим за внос от трети страни (преработен текст)COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD) | 124 |
| 2015/C 230/26 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос на текстилни продукти от някои трети страни, които не са обхванати от двустранни споразумения, протоколи или други договорености или от други специфични правила на Съюза за вноса (преработен текст)COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD) | 125 |
| 2015/C 230/27 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на процедури на Съюза в областта на общата търговска политика с оглед гарантиране упражняването от Съюзa на правата, които са му предоставени съгласно правилата за международна търговия, по-специално тези, които са установени под егидата на Световната търговска организация (кодифициран текст)COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD) | 126 |
| 2015/C 230/28 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерките, които Съюзът може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (кодифициран текст)COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD) | 127 |
| 2015/C 230/29 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени процедури за прилагане на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Република Черна гора, от друга страна (кодифициран текст)COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD) | 128 |
| 2015/C 230/30 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейския съюз (кодифициран текст)COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD) | 129 |

III   Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

503-та пленарна сесия на ЕИСК, 10 и 11 Декември 2014 г.

2015/C 230/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Научните изследвания и иновациите като източници за възстановяване на растежа(COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final)

(COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final)

59

2015/C 230/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи(COM(2014) 368 final)

(COM(2014) 368 final)

66

2015/C 230/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет — Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост: план за действие на ЕС(COM(2014) 392 final)

(COM(2014) 392 final)

72

2015/C 230/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Бяла книга — Към по-ефективен контрол на ЕС върху сливанията(COM(2014) 449 final)

(COM(2014) 449 final)

77

2015/C 230/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014 — 2020 година(COM(2014) 332 final)

(COM(2014) 332 final)

82

2015/C 230/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор(COM(2014) 445 final), относно „ Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Към кръгова икономика: Програма за Европа с нулеви отпадъци(COM(2014) 398 final) и относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2008/98/ЕО относно отпадъците, 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки, 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци, 2000/53/ЕО относно излезлите от употреба превозни средства, 2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване(COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD)

(COM(2014) 445 final),

(COM(2014) 398 final)

(COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD)

91

2015/C 230/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Зелен план за действие за МСП: да помогнем на МСП да превърнат екологичните предизвикателства в бизнес възможности(COM(2014) 440 final ) и относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Инициатива за зелена заетост: оползотворяване на потенциала на зелената икономика за създаване на работни места(COM(2014) 446 final)

(COM(2014) 440 final )

(COM(2014) 446 final)

99

2015/C 230/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — По-добра осведоменост за ситуацията чрез засилено сътрудничество между органите за морско наблюдение: следващи стъпки в рамките на Общата среда за обмен на информация (CISE) за морската област на ЕС(COM(2014) 451 final)

(COM(2014) 451 final)

107

2015/C 230/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Стратегия за защита и спазване на правата на интелектуална собственост в трети държави (съобщение) (COM(2014) 389 final)

(COM(2014) 389 final)

112

2015/C 230/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)(COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD)

(COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD)

117

2015/C 230/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за суспендиране на определени отстъпки, свързани с вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD)

COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD)

118

2015/C 230/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно откриване и предвиждане управлението на определени тарифни квоти на Съюза за висококачествено говеждо месо и за свинско месо, птиче месо, пшеница и лимец, и трици, отпадъци и други остатъци (кодифициран текст)COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD

COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD

119

2015/C 230/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани с тези запаси, за изменение на Регламент (EO) No 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета[COM(2014) 614 final — 2014/0285 COD]

[COM(2014) 614 final — 2014/0285 COD]

120

2015/C 230/22

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно предпазните мерки, предвидени в Споразумението между Европейската икономическа общност и Република Исландия (кодифициран текст)COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD)

COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD)

121

2015/C 230/23

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за износ (кодифициран текст)COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD)

COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD)

122

2015/C 230/24

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос (кодифициран текст)COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD)

COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD)

123

2015/C 230/25

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общия режим за внос от трети страни (преработен текст)COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD)

COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD)

124

2015/C 230/26

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос на текстилни продукти от някои трети страни, които не са обхванати от двустранни споразумения, протоколи или други договорености или от други специфични правила на Съюза за вноса (преработен текст)COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD)

COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD)

125

2015/C 230/27

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на процедури на Съюза в областта на общата търговска политика с оглед гарантиране упражняването от Съюзa на правата, които са му предоставени съгласно правилата за международна търговия, по-специално тези, които са установени под егидата на Световната търговска организация (кодифициран текст)COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD)

COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD)

126

2015/C 230/28

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерките, които Съюзът може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (кодифициран текст)COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD)

COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD)

127

2015/C 230/29

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени процедури за прилагане на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Република Черна гора, от друга страна (кодифициран текст)COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD)

COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD)

128

2015/C 230/30

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейския съюз (кодифициран текст)COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

129

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

503-та пленарна сесия на ЕИСК, 10 и 11 Декември 2014 г.

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Воденото от общностите местно развитие като инструмент на политиката на сближаване през периода 2014 — 2020 г. за местно развитие и развитие на селските, градските и крайградските райони“

(проучвателно становище по искане на гръцкото председателство на Съвета на ЕС)

(2015/C 230/01)

| Докладчик: | г-н Roman HAKEN |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Roman HAKEN

На 2 април 2014 г. посланик Theodoros N. Sotiropoulos, председател на Комитета на постоянните представители, се обърна от името на гръцкото председателство на Съвета към Европейския икономически и социален комитет с искане да изготви проучвателно становище относно

„Воденото от общностите местно развитие като инструмент на политиката на сближаване през периода 2014 — 2020 г. за местно развитие и развитие на селските, градските и крайградските райони“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 18 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 11 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 133 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва, че през последните двайсет години подходът LEADER доказа своята жизнеспособност. Той помогна на участниците от селските райони да направят оценка на дългосрочния потенциал на своя регион и се доказа като ефективен и ефикасен инструмент за изпълнение на политиките за развитие. Европейската комисия също насърчи този метод на партньорство за финансиране на идейни проекти в рамките на инициативите на ЕС URBAN, URBACT, EQUAL, Местен дневен ред 21, Градове в преход и териториалните споразумения за заетост. По този начин се обяснява появата на воденото от общностите местно развитие (ВОМР, познато и като абревиатурата CLLD от английски език: „Community-Led Local Development“), актуализация на подхода LEADER, който в известен смисъл представлява преходен етап на промяна. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК отбелязва, че през последните двайсет години подходът LEADER доказа своята жизнеспособност. Той помогна на участниците от селските райони да направят оценка на дългосрочния потенциал на своя регион и се доказа като ефективен и ефикасен инструмент за изпълнение на политиките за развитие. Европейската комисия също насърчи този метод на партньорство за финансиране на идейни проекти в рамките на инициативите на ЕС URBAN, URBACT, EQUAL, Местен дневен ред 21, Градове в преход и териториалните споразумения за заетост. По този начин се обяснява появата на воденото от общностите местно развитие (ВОМР, познато и като абревиатурата CLLD от английски език: „Community-Led Local Development“), актуализация на подхода LEADER, който в известен смисъл представлява преходен етап на промяна.

| 1.2. | Воденото от общностите местно развитие е специфичен инструмент, който се прилага на подрегионално равнище и допълва други видове подкрепа за развитието на местно равнище. То може да мобилизира и привлече за участие местните общности и организации така, че да допринасят за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. То укрепва териториалното сближаване и дава възможност за изпълнението на други конкретни политически цели, включително в рамките на отношенията с партньори от трети страни. Позволява постигането на устойчив растеж в резултат на ефективното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ), като става въпрос за създаване на нови качествени работни места и предприятия, обединявайки водените от общностите дейности в областта на изменението на климата и устойчивото развитие в съответствие със стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

1.2.

Воденото от общностите местно развитие е специфичен инструмент, който се прилага на подрегионално равнище и допълва други видове подкрепа за развитието на местно равнище. То може да мобилизира и привлече за участие местните общности и организации така, че да допринасят за постигане на интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. То укрепва териториалното сближаване и дава възможност за изпълнението на други конкретни политически цели, включително в рамките на отношенията с партньори от трети страни. Позволява постигането на устойчив растеж в резултат на ефективното използване на европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ), като става въпрос за създаване на нови качествени работни места и предприятия, обединявайки водените от общностите дейности в областта на изменението на климата и устойчивото развитие в съответствие със стратегията „Европа 2020“.

| 1.3. | Би било целесъобразно воденото от общностите местно развитие да се трансформира възможно най-бързо в инструмент „SMART“, за да помогне на общностите да излязат от икономическата и социалната криза и да възстанови доверието в политиката на Европейския съюз. Следва да се акцентира върху новаторските проекти, върху създаването на нови качествени работни места и върху предприятията и да се засилят мерките, насочени към овладяване на изменението на климата и към насърчаване на устойчивото развитие и социалното приобщаване, в съответствие с новата стратегия „Европа 2020“. Воденото от общностите местно развитие представлява нов вид партньорство, чиято цел е да подкрепя създаването на социални иновации. |
| --- | --- |

1.3.

Би било целесъобразно воденото от общностите местно развитие да се трансформира възможно най-бързо в инструмент „SMART“, за да помогне на общностите да излязат от икономическата и социалната криза и да възстанови доверието в политиката на Европейския съюз. Следва да се акцентира върху новаторските проекти, върху създаването на нови качествени работни места и върху предприятията и да се засилят мерките, насочени към овладяване на изменението на климата и към насърчаване на устойчивото развитие и социалното приобщаване, в съответствие с новата стратегия „Европа 2020“. Воденото от общностите местно развитие представлява нов вид партньорство, чиято цел е да подкрепя създаването на социални иновации.

| 1.4. | Повечето държави членки са го приели в рамките на своите споразумения за партньорство, което свидетелства за значимостта на местното развитие (1) в настоящия момент. Този вид многостранно управление би трябвало да започне да се прилага към всички дейности, финансирани посредством ЕСИФ, като евентуално бъде определено задължително равнище на използване за всички фондове (минимум 5 %). ЕИСК подкрепя постепенното използване на този инструмент от всички държави — членки на ЕС, чрез прилагане на принципа на партньорство и обмен на най-добрите практики. |
| --- | --- |

1.4.

Повечето държави членки са го приели в рамките на своите споразумения за партньорство, което свидетелства за значимостта на местното развитие (1) в настоящия момент. Този вид многостранно управление би трябвало да започне да се прилага към всички дейности, финансирани посредством ЕСИФ, като евентуално бъде определено задължително равнище на използване за всички фондове (минимум 5 %). ЕИСК подкрепя постепенното използване на този инструмент от всички държави — членки на ЕС, чрез прилагане на принципа на партньорство и обмен на най-добрите практики.

| 1.5. | ЕИСК приветства факта, че гръцкото и италианското председателство на Съвета през 2014 г. отдават голямо значение на политиката на сближаване, която представлява ефективно средство за насърчаване на устойчивия растеж и за преодоляване на настоящата икономическа криза в Европа. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК приветства факта, че гръцкото и италианското председателство на Съвета през 2014 г. отдават голямо значение на политиката на сближаване, която представлява ефективно средство за насърчаване на устойчивия растеж и за преодоляване на настоящата икономическа криза в Европа.

| 1.6. | ЕИСК очаква, че настоящото становище на свой ред ще послужи като опорна точка за реализирането на пилотни проекти (финансирани по-специално с бюджетни кредити от Европейската комисия) с цел да се утвърдят инструментите за воденото от общностите местно развитие, там където в момента не се прилагат, а именно в условията на крайградски и по-специално градски райони, и по този начин да се разширят перспективите за използването му. Комитетът одобрява прилагането на този метод, за периода 2014 — 2020 г. и там където има интерес към него, за всички фондове и за селските и градските райони. По този начин се съчетават двата вида демокрация: представителна демокрация и демокрация на участието. Накратко, това е инструмент, който позволява на представителите на публичната администрация да си сътрудничат в партньорство с организираното гражданско общество и гражданите. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК очаква, че настоящото становище на свой ред ще послужи като опорна точка за реализирането на пилотни проекти (финансирани по-специално с бюджетни кредити от Европейската комисия) с цел да се утвърдят инструментите за воденото от общностите местно развитие, там където в момента не се прилагат, а именно в условията на крайградски и по-специално градски райони, и по този начин да се разширят перспективите за използването му. Комитетът одобрява прилагането на този метод, за периода 2014 — 2020 г. и там където има интерес към него, за всички фондове и за селските и градските райони. По този начин се съчетават двата вида демокрация: представителна демокрация и демокрация на участието. Накратко, това е инструмент, който позволява на представителите на публичната администрация да си сътрудничат в партньорство с организираното гражданско общество и гражданите.

| 1.7. | ЕИСК счита за целесъобразно да се позволи на местните общности, т.е. на гражданите, на икономическите и социалните партньори, на неправителствените организации (НПО) с нестопанска цел и на местните власти, да участват например в стратегията за местно развитие по местоживеенето им, с помощта на метода на воденото от общностите местно развитие. Важно е също така, въз основа на опита, натрупан в селските райони с подхода LEADER, да се изпълни със съдържание воденото от общностите градско развитие, така че градовете и гражданите да са запознати с мерките, които могат да бъдат предложени в рамките на воденото от общностите местно развитие в градовете. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК счита за целесъобразно да се позволи на местните общности, т.е. на гражданите, на икономическите и социалните партньори, на неправителствените организации (НПО) с нестопанска цел и на местните власти, да участват например в стратегията за местно развитие по местоживеенето им, с помощта на метода на воденото от общностите местно развитие. Важно е също така, въз основа на опита, натрупан в селските райони с подхода LEADER, да се изпълни със съдържание воденото от общностите градско развитие, така че градовете и гражданите да са запознати с мерките, които могат да бъдат предложени в рамките на воденото от общностите местно развитие в градовете.

| 1.8. | ЕИСК със съжаление констатира, че публичните администрации често не са никак благосклонни към воденото от общностите местно развитие, въпреки неговата ефективност. Изключително важно е вниманието да бъде съсредоточено върху стратегия, която информира и насочва по подходящ начин общностите, както и да се отправи призив по-конкретно към публичните власти, за да се насърчи използването на тази възможност за разработване и изпълнение на стратегии за местно развитие. Въпросът за „съпричастността към постигането на резултати“ в рамките на такива групи има изключително важно значение за стабилността на стратегиите за дългосрочно развитие и за изпълнението на целите на стратегията „Европа 2020“. За успеха на този инструмент е необходимо той да се ползва от политическа подкрепа на всички равнища (европейско, национално, регионално и местно). |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК със съжаление констатира, че публичните администрации често не са никак благосклонни към воденото от общностите местно развитие, въпреки неговата ефективност. Изключително важно е вниманието да бъде съсредоточено върху стратегия, която информира и насочва по подходящ начин общностите, както и да се отправи призив по-конкретно към публичните власти, за да се насърчи използването на тази възможност за разработване и изпълнение на стратегии за местно развитие. Въпросът за „съпричастността към постигането на резултати“ в рамките на такива групи има изключително важно значение за стабилността на стратегиите за дългосрочно развитие и за изпълнението на целите на стратегията „Европа 2020“. За успеха на този инструмент е необходимо той да се ползва от политическа подкрепа на всички равнища (европейско, национално, регионално и местно).

| 1.9. | ЕИСК отбелязва, че социалните и икономическите партньори, както и организираното гражданско общество трябва да участват по-активно във воденото от общностите местно развитие и че е необходимо да се укрепи капацитетът им за изпълнение на тази роля. Прякото участие на всички тези партньори в партньорството с публичната администрация представлява основата за реално представителство на интересите и нуждите на гражданите. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК отбелязва, че социалните и икономическите партньори, както и организираното гражданско общество трябва да участват по-активно във воденото от общностите местно развитие и че е необходимо да се укрепи капацитетът им за изпълнение на тази роля. Прякото участие на всички тези партньори в партньорството с публичната администрация представлява основата за реално представителство на интересите и нуждите на гражданите.

| 1.10. | ЕИСК смята, че воденото от общностите местно развитие представлява иновация в областта на регионалната политика и че то не е добре познато както на равнището на регионите и на държавите членки, така и в рамките на платформите, обединяващи участниците, които биха могли да приложат този подход. За да се подпомогне прилагането на този нов инструмент за водено от общностите местно развитие в рамките на европейските политики, би следвало да се анализира подробно и да се оцени начинът, по който съответната държава членка подхожда към него, и да се добавят препоръки с оглед постигането на ефективност. По този начин ще е налице и проучване, в което ще бъдат изложени не само примери за добри практики, но ще бъдат описани и неуспехите, които да се избягват в бъдеще. ЕИСК би желал да участва в изготвянето на подобно проучване, съвместно с компетентните служби на Европейската комисия, Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите. Проучването би могло да послужи за основа за създаването на интергрупа по въпросите на воденото от общностите местно развитие, което да послужи за междуинституционална платформа. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК смята, че воденото от общностите местно развитие представлява иновация в областта на регионалната политика и че то не е добре познато както на равнището на регионите и на държавите членки, така и в рамките на платформите, обединяващи участниците, които биха могли да приложат този подход. За да се подпомогне прилагането на този нов инструмент за водено от общностите местно развитие в рамките на европейските политики, би следвало да се анализира подробно и да се оцени начинът, по който съответната държава членка подхожда към него, и да се добавят препоръки с оглед постигането на ефективност. По този начин ще е налице и проучване, в което ще бъдат изложени не само примери за добри практики, но ще бъдат описани и неуспехите, които да се избягват в бъдеще. ЕИСК би желал да участва в изготвянето на подобно проучване, съвместно с компетентните служби на Европейската комисия, Европейския парламент, Съвета и Комитета на регионите. Проучването би могло да послужи за основа за създаването на интергрупа по въпросите на воденото от общностите местно развитие, което да послужи за междуинституционална платформа.

| 1.11. | По отношение на воденото от общностите местно развитие ЕИСК се застъпва за:






  а) | финансиране по няколко фонда — става въпрос за следване и укрепване на метода на воденото от общностите местно развитие в рамките на финансиране по няколко фонда, което се прилага хоризонтално в Европа и по линия на програмите на ЕС, и полагане на усилия за възможно най-бързо стартиране на следващия програмен период; |
| --- | --- | --- |

1.11.

По отношение на воденото от общностите местно развитие ЕИСК се застъпва за:

а)

финансиране по няколко фонда — става въпрос за следване и укрепване на метода на воденото от общностите местно развитие в рамките на финансиране по няколко фонда, което се прилага хоризонтално в Европа и по линия на програмите на ЕС, и полагане на усилия за възможно най-бързо стартиране на следващия програмен период;

| б) | уеднаквяване на практиките и подходите — състои се в насърчаване в рамките на ЕС на високо качество на воденото от общностите местно развитие, стандартизиране на дейностите на местните групи за действие (МГД) (2) и взаимен обмен на добри практики, насърчаване на запълването на белите петна на картата по начин, който позволява подходът LEADER да бъде разширен в териториален и тематичен план, от което зависи успехът на функционирането на подхода LEADER/на воденото от общностите местно развитие в рамките на различните програми на ЕС; |
| --- | --- |

б)

уеднаквяване на практиките и подходите — състои се в насърчаване в рамките на ЕС на високо качество на воденото от общностите местно развитие, стандартизиране на дейностите на местните групи за действие (МГД) (2) и взаимен обмен на добри практики, насърчаване на запълването на белите петна на картата по начин, който позволява подходът LEADER да бъде разширен в териториален и тематичен план, от което зависи успехът на функционирането на подхода LEADER/на воденото от общностите местно развитие в рамките на различните програми на ЕС;

| в) | изграждане на мрежи и сътрудничество — това е основна предпоставка за доброто функциониране на метода на воденото от общностите местно развитие; не само реализиране на проекти за сътрудничество в съществуващите мрежи, но и изтъкване на необходимостта от изграждане на мрежи на регионално, национално и европейско равнище, както и от допустимост на разходите за изграждане и функциониране на мрежи (вноски на членовете); |
| --- | --- |

в)

изграждане на мрежи и сътрудничество — това е основна предпоставка за доброто функциониране на метода на воденото от общностите местно развитие; не само реализиране на проекти за сътрудничество в съществуващите мрежи, но и изтъкване на необходимостта от изграждане на мрежи на регионално, национално и европейско равнище, както и от допустимост на разходите за изграждане и функциониране на мрежи (вноски на членовете);

| г) | разширяване на подхода — подкрепа за прилагането на метода на воденото от общностите местно развитие извън територията на Съюза, например в рамките на предприсъединителните преговори или политиката за развитие; |
| --- | --- |

г)

разширяване на подхода — подкрепа за прилагането на метода на воденото от общностите местно развитие извън територията на Съюза, например в рамките на предприсъединителните преговори или политиката за развитие;

| д) | опростяване на процеса — да не се допуска задушаване на малките организации на местно равнище с прекомерна административна тежест, навсякъде където е възможно да се намаляват до възможно най-ниска степен изискванията за докладване, без обаче от това да страда достоверността, да не се позволява на компетентните власти да променят правилата по време на прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове и да се инициират незабавно и навсякъде програмите, които предоставят информация, семинарите, които дават възможност за обмен на положителен опит и подкрепят местните публични и частни участници; |
| --- | --- |

д)

опростяване на процеса — да не се допуска задушаване на малките организации на местно равнище с прекомерна административна тежест, навсякъде където е възможно да се намаляват до възможно най-ниска степен изискванията за докладване, без обаче от това да страда достоверността, да не се позволява на компетентните власти да променят правилата по време на прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове и да се инициират незабавно и навсякъде програмите, които предоставят информация, семинарите, които дават възможност за обмен на положителен опит и подкрепят местните публични и частни участници;

| е) | укрепване на капацитета на социалните и икономическите партньори, както и на участниците от гражданското общество, така че възможно най-голям брой партньори да могат да предлагат активен подход в областта на воденото от общностите местно развитие преди приключването на предвидения за целта период (т.е. преди 31 декември 2017 г.). |
| --- | --- |

е)

укрепване на капацитета на социалните и икономическите партньори, както и на участниците от гражданското общество, така че възможно най-голям брой партньори да могат да предлагат активен подход в областта на воденото от общностите местно развитие преди приключването на предвидения за целта период (т.е. преди 31 декември 2017 г.).

| 1.12. | Методът на воденото от общностите местно развитие е напълно приложим не само за средствата по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове, но и с цел преразпределение на собствени финансови средства (постъпващи от местно, регионално и национално равнище). Ето защо е важно стратегиите за развитие, конкретните проекти и средствата за тяхното прилагане да се определят не според предвидените средства от ЕС, а така, че да отразяват реалните нужди, за да се промени качеството на живот на местната общност. |
| --- | --- |

1.12.

Методът на воденото от общностите местно развитие е напълно приложим не само за средствата по линия на европейските структурни и инвестиционни фондове, но и с цел преразпределение на собствени финансови средства (постъпващи от местно, регионално и национално равнище). Ето защо е важно стратегиите за развитие, конкретните проекти и средствата за тяхното прилагане да се определят не според предвидените средства от ЕС, а така, че да отразяват реалните нужди, за да се промени качеството на живот на местната общност.

| 1.13. | ЕИСК счита, че е изключително важно да се спазват стриктно основните принципи на метода на воденото от общностите местно развитие. Съществуването на балансирано партньорство, в което участват местните общности, трябва да бъде задължително предварително условие за получаването на субсидии. За да бъде ефективно местното развитие, е необходимо да не се допускат чисто формални подходи, които — с цел получаване на субсидии — се задоволяват с декларирането на партньорски подход, който изобщо не се прилага на практика. Ето защо трябва да се разработи ефективна система за контрол и надзор срещу заобикалянето на принципа на воденото от общностите местно развитие. |
| --- | --- |

1.13.

ЕИСК счита, че е изключително важно да се спазват стриктно основните принципи на метода на воденото от общностите местно развитие. Съществуването на балансирано партньорство, в което участват местните общности, трябва да бъде задължително предварително условие за получаването на субсидии. За да бъде ефективно местното развитие, е необходимо да не се допускат чисто формални подходи, които — с цел получаване на субсидии — се задоволяват с декларирането на партньорски подход, който изобщо не се прилага на практика. Ето защо трябва да се разработи ефективна система за контрол и надзор срещу заобикалянето на принципа на воденото от общностите местно развитие.

| 1.14. | ЕИСК отбелязва, че този подход се отличава с важни характеристики, при това не само в период на икономическа криза: прозрачност на финансовите потоци, идващи от публичните бюджети, по-силно доверие между органите на публичната администрация и обществеността и ефективност на инвестираните средства. ООН, ОИСР, Световната банка и други институции също се застъпват за подобни партньорски подходи. Става дума за подход с по-разширен обхват, който подкрепя прилагането на методите на воденото от общностите местно развитие извън Европа, например в рамките на предприсъединителните преговори в областта на политиката за развитие и усилията, полагани за постигане на целите за устойчиво развитие на ООН за 2015 г. и за изпълнение на поетите ангажименти във връзка с изменението на климата. |
| --- | --- |

1.14.

ЕИСК отбелязва, че този подход се отличава с важни характеристики, при това не само в период на икономическа криза: прозрачност на финансовите потоци, идващи от публичните бюджети, по-силно доверие между органите на публичната администрация и обществеността и ефективност на инвестираните средства. ООН, ОИСР, Световната банка и други институции също се застъпват за подобни партньорски подходи. Става дума за подход с по-разширен обхват, който подкрепя прилагането на методите на воденото от общностите местно развитие извън Европа, например в рамките на предприсъединителните преговори в областта на политиката за развитие и усилията, полагани за постигане на целите за устойчиво развитие на ООН за 2015 г. и за изпълнение на поетите ангажименти във връзка с изменението на климата.

| 1.15. | ЕИСК констатира възможните предизвикателства за предстоящия период по отношение на воденото от общностите местно развитие, свързани с опростяване и ограничаване на административната тежест. Те включват:






  а) | подкрепа за създаването и развитието на алтернативни и независими системи (или платформи) за арбитраж и/или помирение, състоящи се от експерти, с цел бързо и опростено решаване на административните и финансовите проблеми, произтичащи от евентуални конфликти между инстанциите, управляващи оперативните програми, и управлението на проекта на различните индивидуални партньори (в роля, сравнима с тази на финансовите одитори, но в област, която не е само финансова); |
| --- | --- | --- |

1.15.

ЕИСК констатира възможните предизвикателства за предстоящия период по отношение на воденото от общностите местно развитие, свързани с опростяване и ограничаване на административната тежест. Те включват:

а)

подкрепа за създаването и развитието на алтернативни и независими системи (или платформи) за арбитраж и/или помирение, състоящи се от експерти, с цел бързо и опростено решаване на административните и финансовите проблеми, произтичащи от евентуални конфликти между инстанциите, управляващи оперативните програми, и управлението на проекта на различните индивидуални партньори (в роля, сравнима с тази на финансовите одитори, но в област, която не е само финансова);

| б) | прилагане на практика на принципа, според който органите за изпълнение (сред които тези за контрол на докладите за мониторинг) се занимават с а) конкретни реализации, резултати, бенефициери и разпространение на проектите, б) целесъобразност на разходите и в) спазване на сроковете, без да обръщат прекалено внимание на детайлите, свързани с начина за постигане на тези резултати; |
| --- | --- |

б)

прилагане на практика на принципа, според който органите за изпълнение (сред които тези за контрол на докладите за мониторинг) се занимават с а) конкретни реализации, резултати, бенефициери и разпространение на проектите, б) целесъобразност на разходите и в) спазване на сроковете, без да обръщат прекалено внимание на детайлите, свързани с начина за постигане на тези резултати;

| в) | публикуване в съответния район на покани за „интегрирани проекти“, представени от по-голям брой кандидати (по модела на подхода EQUAL); |
| --- | --- |

в)

публикуване в съответния район на покани за „интегрирани проекти“, представени от по-голям брой кандидати (по модела на подхода EQUAL);

| г) | във финансовата област, изменение на прилаганото до момента определение за нередности, както и на тълкуванието на концепцията за нарушение на бюджетната дисциплина, а именно:






  — | да не се прибягва до несъразмерно строго тълкуване за случаите с малка значимост в размер на „няколко евро“: да не се прави проверка и да не се считат за нередности случаи, в които са недобре осчетоводени или липсват суми под 10 (или 40) евро например, |
| --- | --- | --- |

г)

във финансовата област, изменение на прилаганото до момента определение за нередности, както и на тълкуванието на концепцията за нарушение на бюджетната дисциплина, а именно:

—

да не се прибягва до несъразмерно строго тълкуване за случаите с малка значимост в размер на „няколко евро“: да не се прави проверка и да не се считат за нередности случаи, в които са недобре осчетоводени или липсват суми под 10 (или 40) евро например,

| — | същевременно, ако се окаже, че сумата на щетите е по-малка от разходите, свързани с възстановяването им (независимо дали те се поемат от бенефициера, или от контролния орган), би било целесъобразно да не се предприемат действия, да не се регистрират и да се добавят към други щети с малък размер. |
| --- | --- |

—

същевременно, ако се окаже, че сумата на щетите е по-малка от разходите, свързани с възстановяването им (независимо дали те се поемат от бенефициера, или от контролния орган), би било целесъобразно да не се предприемат действия, да не се регистрират и да се добавят към други щети с малък размер.

| 1.16. | ЕИСК препоръчва да се използва отделна терминология, за да се направи разграничение между различните видове приложения на програмата за воденото от общностите местно развитие, какъвто е случаят с местните групи за действие в селските райони и местните групи за действие в областта на рибарството. За градските МГД предлагаме например да се използва наименованието „градски партньорства“, а за воденото от общностите местно развитие в градските райони — съкращението ВОМР-Г. Това би спомогнало за по-добро изясняване на вида на съответните райони и разграничаване на финансовите потоци и крайното им предназначение. Същевременно препоръчваме също да се проучи идеята, по успешния в това отношение модел на програмата LEADER, за ново наименование и привлекателен акроним за воденото от общностите местно развитие, около които всички участници да бъдат склонни да се обединят. Наименованието е цялостен елемент на информационната кампания, а изразът „водено от общностите местно развитие“ като наименование на метода може да остане „в бележка под линия“. |
| --- | --- |

1.16.

ЕИСК препоръчва да се използва отделна терминология, за да се направи разграничение между различните видове приложения на програмата за воденото от общностите местно развитие, какъвто е случаят с местните групи за действие в селските райони и местните групи за действие в областта на рибарството. За градските МГД предлагаме например да се използва наименованието „градски партньорства“, а за воденото от общностите местно развитие в градските райони — съкращението ВОМР-Г. Това би спомогнало за по-добро изясняване на вида на съответните райони и разграничаване на финансовите потоци и крайното им предназначение. Същевременно препоръчваме също да се проучи идеята, по успешния в това отношение модел на програмата LEADER, за ново наименование и привлекателен акроним за воденото от общностите местно развитие, около които всички участници да бъдат склонни да се обединят. Наименованието е цялостен елемент на информационната кампания, а изразът „водено от общностите местно развитие“ като наименование на метода може да остане „в бележка под линия“.

2.   Въведение в темата: инструментът на воденото от общностите местно развитие и неговото създаване (програма LEADER) — история, последици и гледна точка на европейските институции

| 2.1. | Основните принципи на подхода LEADER, тяхната добавена стойност и прилагане в рамките на метода на воденото от общностите местно развитие: |
| --- | --- |

2.1.

Основните принципи на подхода LEADER, тяхната добавена стойност и прилагане в рамките на метода на воденото от общностите местно развитие:

2.1.1.   Териториален подход

За да се развива в дългосрочен план определена малка територия, програмата трябва да използва реалния ѝ потенциал. Тя отчита нейните предимства и недостатъци и изготвената стратегия за развитие отговаря на реалните ѝ нужди. Границите на територията не се определят единствено от административните граници, а са гъвкави.

2.1.2.   Възходящ подход

При вземането на решение и определянето на приоритетите на дадена стратегия за развитие отдаваме голямо значение на сдружаването на администрацията на територията и на нейните жители. Акцентът върху най-ниския ешелон представлява най-важната от седемте точки на програмата. При все това не се търси отстраняване на висшия национален ешелон, а по-скоро се насърчава обменът между тези два ешелона.

2.1.3.   Местни групи за действие

Подкрепата за създаване на местни групи е важен елемент от програмата. Местните групи трябва да обединяват партньорите от публичния и частния сектор, от доброволческите организации и да водят диалог за насоките на развитието на територията.

2.1.4.   Новаторски подход

Програмата подкрепя иновациите. Полагат се усилия за създаване на нови продукти, процеси, организации и пазари. Предоставянето на максимална гъвкавост на местните групи дава възможност за стимулиране на иновациите.

2.1.5.   Интегриран и многосекторен подход

Програмата предвижда да се акцентира върху интегрирането на различните сектори. Полагат се усилия за координиране на икономическия, социалния и културния сектор, както и на въпросите, свързани с околната среда, и интегрирането им в цялостни проекти.

2.1.6.   Изграждане на мрежи

Програмата подкрепя създаването на мрежи, за да могат участниците да обменят опит. Тези мрежи имат институционален характер, когато са финансирани от Европейската комисия, и не толкова официален характер, когато са установени на национално, териториално и местно равнище.

2.1.7.   Сътрудничество

При все това обменът на опит в рамките на мрежите не е последният етап на сътрудничеството, предвидено в програмата. Местните групи могат да си сътрудничат директно по даден тематичен проект.

2.1.8.   Създаване на подходяща среда в територията

За да се осъществява истинска работа с жителите на дадена територия, е необходимо не само те да бъдат информирани, но също и да се създаде подходяща за комуникация среда и да се укрепи доверието им, че техните идеи ще бъдат обективно оценени и взети предвид.

| 2.2. | Комитетът на регионите„смята, че ВОМР е основен инструмент за хармоничното развитие на градските и селските райони, чрез който да се укрепи капацитетът за изграждане на връзки с околните крайградски и селски райони“ (3). |
| --- | --- |

2.2.

Комитетът на регионите„смята, че ВОМР е основен инструмент за хармоничното развитие на градските и селските райони, чрез който да се укрепи капацитетът за изграждане на връзки с околните крайградски и селски райони“ (3).

| 2.3. | Европейският икономически и социален комитет е изготвил редица становища относно сътрудничеството и участието в партньорство, по-специално посочените в бележката под линия по-долу (4). |
| --- | --- |

2.3.

Европейският икономически и социален комитет е изготвил редица становища относно сътрудничеството и участието в партньорство, по-специално посочените в бележката под линия по-долу (4).

| 2.4. | Европейската комисия публикува документи с оглед прилагането на воденото от общностите местно развитие, основани на натрупания от метода LEADER опит и озаглавени „Европейски структурни и инвестиционни фондове — Насоки за държавите членки и органите по програмите — Насоки за бенефициерите —Насоки за местните участници относно воденото от общностите местно развитие“ (5) и „Насоки за воденото от общностите местно развитие в рамките на структурните и инвестиционните фондове“ (6). |
| --- | --- |

2.4.

Европейската комисия публикува документи с оглед прилагането на воденото от общностите местно развитие, основани на натрупания от метода LEADER опит и озаглавени „Европейски структурни и инвестиционни фондове — Насоки за държавите членки и органите по програмите — Насоки за бенефициерите —Насоки за местните участници относно воденото от общностите местно развитие“ (5) и „Насоки за воденото от общностите местно развитие в рамките на структурните и инвестиционните фондове“ (6).

| 2.5. | Би следвало тези документи да се разпространят по-ефективно в рамките на истински проактивна информационна стратегия. Необходимо е да се предвиди място за провеждане на съвместните заседания на участниците във воденото от общностите местно развитие и експертите, като им се предостави възможността да разискват и сравняват подходите, които се прилагат в различните региони на ЕС. ЕИСК би могъл например да предложи необходимата за тези дейности инфраструктура. |
| --- | --- |

2.5.

Би следвало тези документи да се разпространят по-ефективно в рамките на истински проактивна информационна стратегия. Необходимо е да се предвиди място за провеждане на съвместните заседания на участниците във воденото от общностите местно развитие и експертите, като им се предостави възможността да разискват и сравняват подходите, които се прилагат в различните региони на ЕС. ЕИСК би могъл например да предложи необходимата за тези дейности инфраструктура.

3.   Местните групи за действие (МГД) в селските райони и подкрепата за тяхната дейност през периода 2014 — 2020 г. — публични бюджети под публичен контрол

| 3.1. | Местната група за действие е основната единица на програмата LEADER. Това е местно партньорство, в което са представени пропорционално както секторите, така и областите на участие. МГД е юридическо лице и разполага с пакет от процедури за управление и вземане на решение. Общият брой МГД в ЕС, подкрепени от програмите за развитие на селските райони и други мерки от сорта на LEADER, е ,; те обхващат 77 % от общата територия на ЕС (7), което ще рече близо 90 % от селските райони и над 50 % от населението на ЕС (8). |
| --- | --- |

3.1.

Местната група за действие е основната единица на програмата LEADER. Това е местно партньорство, в което са представени пропорционално както секторите, така и областите на участие. МГД е юридическо лице и разполага с пакет от процедури за управление и вземане на решение. Общият брой МГД в ЕС, подкрепени от програмите за развитие на селските райони и други мерки от сорта на LEADER, е ,; те обхващат 77 % от общата територия на ЕС (7), което ще рече близо 90 % от селските райони и над 50 % от населението на ЕС (8).

| 3.2. | Методът LEADER се оказа толкова успешен, че е целесъобразно, в рамките на възможното, да бъде прилаган във всички селски райони на ЕС. Същевременно следва да се следи за съвместимостта на правилата, които определят международното сътрудничество между местните групи за действие (МГД), установени в различните държави членки. |
| --- | --- |

3.2.

Методът LEADER се оказа толкова успешен, че е целесъобразно, в рамките на възможното, да бъде прилаган във всички селски райони на ЕС. Същевременно следва да се следи за съвместимостта на правилата, които определят международното сътрудничество между местните групи за действие (МГД), установени в различните държави членки.

| 3.3. | Приоритетите на програмата за периода 2014 — 2020 г. включват по-специално:






  а) | младите хора в селските райони — става въпрос да доведем младите хора от центъра в селските райони чрез подходящо използване на воденото от общностите местно развитие, повишаване на привлекателността на селските райони за младите поколения, подкрепа за развитието и достъпността на информационните технологии, насърчаване на образованието; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Приоритетите на програмата за периода 2014 — 2020 г. включват по-специално:

а)

младите хора в селските райони — става въпрос да доведем младите хора от центъра в селските райони чрез подходящо използване на воденото от общностите местно развитие, повишаване на привлекателността на селските райони за младите поколения, подкрепа за развитието и достъпността на информационните технологии, насърчаване на образованието;

| б) | местната икономика — подкрепа за местната икономика, малките предприятия, извършващи неселскостопански дейности (например вдъхване на нови сили на занаятчийството и микропредприятията), и малките и средните предприятия; |
| --- | --- |

б)

местната икономика — подкрепа за местната икономика, малките предприятия, извършващи неселскостопански дейности (например вдъхване на нови сили на занаятчийството и микропредприятията), и малките и средните предприятия;

| в) | социалното предприемачество — засилване на местното равнище в новаторските сектори, които оказват въздействие върху създаването на работни места и устойчивото развитие (като туризма, източниците на възобновяема енергия и културните и спортните дейности). Изключително важно е местните, националните и европейските участници, както и другите икономически партньори да отдават признание на социалната икономика като ключов фактор за икономическото и социалното развитие на местно равнище. Целесъобразно е европейските институции да разработят кампании за изтъкване на приноса на социалната икономика за местното развитие. Би следвало също така да се определят общи насоки с цел социалните предприятия да бъдат включени в партньорствата за местно развитие. Ето защо ЕИСК предлага да се създадат кооперации и други социални предприятия, като се използват публични и частни служби за консултация, подкрепени от предприемачи и бизнес инкубатори на местно равнище. ЕИСК подкрепя насърчаването на партньорства между местните социални предприятия и местните и регионалните администрации за предоставяне на необходимите услуги (например в областта на социалното приобщаване, образованието); |
| --- | --- |

в)

социалното предприемачество — засилване на местното равнище в новаторските сектори, които оказват въздействие върху създаването на работни места и устойчивото развитие (като туризма, източниците на възобновяема енергия и културните и спортните дейности). Изключително важно е местните, националните и европейските участници, както и другите икономически партньори да отдават признание на социалната икономика като ключов фактор за икономическото и социалното развитие на местно равнище. Целесъобразно е европейските институции да разработят кампании за изтъкване на приноса на социалната икономика за местното развитие. Би следвало също така да се определят общи насоки с цел социалните предприятия да бъдат включени в партньорствата за местно развитие. Ето защо ЕИСК предлага да се създадат кооперации и други социални предприятия, като се използват публични и частни служби за консултация, подкрепени от предприемачи и бизнес инкубатори на местно равнище. ЕИСК подкрепя насърчаването на партньорства между местните социални предприятия и местните и регионалните администрации за предоставяне на необходимите услуги (например в областта на социалното приобщаване, образованието);

| г) | производство на здравословни и регионални продукти; |
| --- | --- |

г)

производство на здравословни и регионални продукти;

| д) | развитие на техническа инфраструктура (като пречиствателни станции за отпадъчни води, включително чрез индивидуално пречистване и чрез фитопречистване); |
| --- | --- |

д)

развитие на техническа инфраструктура (като пречиствателни станции за отпадъчни води, включително чрез индивидуално пречистване и чрез фитопречистване);

| е) | преход към устойчиво общество с ниски въглеродни емисии. Би било възможно този аспект да се впише в показателите и целите за воденото от общностите местно развитие в областта на устойчивото развитие, въглеродните емисии, устойчивостта и изпълнението на целите на ЕС в областта на устойчивото развитие и изменението на климата, както и в целите на ООН за устойчиво развитие за 2015 г. и в ангажиментите в областта на изменението на климата; |
| --- | --- |

е)

преход към устойчиво общество с ниски въглеродни емисии. Би било възможно този аспект да се впише в показателите и целите за воденото от общностите местно развитие в областта на устойчивото развитие, въглеродните емисии, устойчивостта и изпълнението на целите на ЕС в областта на устойчивото развитие и изменението на климата, както и в целите на ООН за устойчиво развитие за 2015 г. и в ангажиментите в областта на изменението на климата;

| ж) | ефективно използване на съществуващите мрежи (например националните мрежи за селските райони). |
| --- | --- |

ж)

ефективно използване на съществуващите мрежи (например националните мрежи за селските райони).

4.   Крайградските райони и местните групи за действие в областта на рибарството (МГДОР) — конкретни предизвикателства

| 4.1. | Районите, в които градовете и селата са разположени много близо едни до други, представляват благоприятна среда за ефективно привеждане в действие на воденото от общностите местно развитие. Този тип инструмент позволява да се реагира на промени в поведението на средата и да се отчитат функционалните връзки на местно и регионално равнище. Съществуват много тесни връзки между градовете и крайградските райони, които си струва да бъдат предмет на специален подход. |
| --- | --- |

4.1.

Районите, в които градовете и селата са разположени много близо едни до други, представляват благоприятна среда за ефективно привеждане в действие на воденото от общностите местно развитие. Този тип инструмент позволява да се реагира на промени в поведението на средата и да се отчитат функционалните връзки на местно и регионално равнище. Съществуват много тесни връзки между градовете и крайградските райони, които си струва да бъдат предмет на специален подход.

| 4.2. | Крайградските райони се характеризират със специфични проблеми (предизвикателства), които могат да бъдат разрешени посредством водено от общностите местно развитие. Основните предизвикателства са устойчива мобилност, изграждането на сближено в социален план общество, установяването на приоритети по отношение на използването на земята. Крайградските райони се намират около градовете с над 25  000 жители. Тук е мястото да се отбележи общият научноизследователски проект „Rurban“ на ОИСР и на ЕК, чиято цел е да набележи и оцени официалните и неформалните партньорства между градовете и селата и приноса им към местното развитие (9). |
| --- | --- |

4.2.

Крайградските райони се характеризират със специфични проблеми (предизвикателства), които могат да бъдат разрешени посредством водено от общностите местно развитие. Основните предизвикателства са устойчива мобилност, изграждането на сближено в социален план общество, установяването на приоритети по отношение на използването на земята. Крайградските райони се намират около градовете с над 25  000 жители. Тук е мястото да се отбележи общият научноизследователски проект „Rurban“ на ОИСР и на ЕК, чиято цел е да набележи и оцени официалните и неформалните партньорства между градовете и селата и приноса им към местното развитие (9).

| 4.3. | От 2007 г. подходът за местно развитие се използва и в рамките на Европейския фонд за рибарство (ЕФР) за подкрепа на устойчивото развитие на рибарските общности посредством местните групи за действие в областта на рибарството. |
| --- | --- |

4.3.

От 2007 г. подходът за местно развитие се използва и в рамките на Европейския фонд за рибарство (ЕФР) за подкрепа на устойчивото развитие на рибарските общности посредством местните групи за действие в областта на рибарството.

5.   Градските райони — мобилизиране на населението и осигуряване на финансиране за местното развитие

| 5.1. | Не съществува единно определение за градски район. Ние се позоваваме на правилата и практиките, използвани на национално и местно равнище. При селските райони се прилага критерият за максимален размер на селищата: населението им трябва да бъде под 25  000 жители. По аналогия този критерий може да се приложи и за градските райони (като се определи минимален праг от 10  000 жители и максимален праг от 1 50  000 жители.) Публичната администрация би могла да участва чрез компетентните си представители за съответната територия, които в идеалния случай идват както от централното кметство на града, така и от по-малките кметства или други подразделения (например от даден квартал, социално изолиран район, зони в града, които се сблъскват с определен вид проблеми и др.). |
| --- | --- |

5.1.

Не съществува единно определение за градски район. Ние се позоваваме на правилата и практиките, използвани на национално и местно равнище. При селските райони се прилага критерият за максимален размер на селищата: населението им трябва да бъде под 25  000 жители. По аналогия този критерий може да се приложи и за градските райони (като се определи минимален праг от 10  000 жители и максимален праг от 1 50  000 жители.) Публичната администрация би могла да участва чрез компетентните си представители за съответната територия, които в идеалния случай идват както от централното кметство на града, така и от по-малките кметства или други подразделения (например от даден квартал, социално изолиран район, зони в града, които се сблъскват с определен вид проблеми и др.).

| 5.2. | Конкретният опит на някои градове, придобит благодарение на участието им в оперативната програма Urbact II, в европейската платформа за развиване на знания (10) (и своевременно в платформата за градско развитие), може да послужи за източник на вдъхновение (11). Би било целесъобразно също така да се направи равносметка на опита на Градове в преход и на общностите за пермакултура, в рамките на които няколко хиляди местни общности в целия ЕС насърчиха успешно воденото от общностите устойчиво развитие. |
| --- | --- |

5.2.

Конкретният опит на някои градове, придобит благодарение на участието им в оперативната програма Urbact II, в европейската платформа за развиване на знания (10) (и своевременно в платформата за градско развитие), може да послужи за източник на вдъхновение (11). Би било целесъобразно също така да се направи равносметка на опита на Градове в преход и на общностите за пермакултура, в рамките на които няколко хиляди местни общности в целия ЕС насърчиха успешно воденото от общностите устойчиво развитие.

| 5.3. | Двадесет години опит в селски райони означава, че и градовете ще се вдъхновят от селата, на първо време, например, за преходен период, подлежащ на оценка. На практика с подкрепата на експерти и под форма на настойничество ще се постигне успешен трансфер на този подход. |
| --- | --- |

5.3.

Двадесет години опит в селски райони означава, че и градовете ще се вдъхновят от селата, на първо време, например, за преходен период, подлежащ на оценка. На практика с подкрепата на експерти и под форма на настойничество ще се постигне успешен трансфер на този подход.

| 5.4. | С програмния период 2007 — 2013 г. бяха създадени консултативни органи в градовете под формата на групи за местна подкрепа Urbact, които бяха включени в процеса на изготвяне на местните планове за действие. Но за разлика от предвиденото по линия на подхода LEADER и воденото от общностите местно развитие, става дума единствено за сравнително неформални консултативни групи от експерти, от които не се изискваше да представляват различните сектори. Съставът на тези групи се определяше от тематичната насоченост на съответния проект. Оперативната програма Urbact II не подкрепяше финансирането на проекти на групи за местна подкрепа. За да се повиши ефективността на функциониране на принципа на партньорство и в градските райони, следва да се създадат партньорства въз основа на воденото от общностите местно развитие. Тези партньорства трябва да разполагат с необходимите финансови средства за обезпечаване на функционирането им. „Възможно е също така този подход да бъде приложен в градските райони и в малките и средните градове с функционалните им зони в ролята им на местни и подрегионални центрове
   (12).“ |
| --- | --- |

5.4.

С програмния период 2007 — 2013 г. бяха създадени консултативни органи в градовете под формата на групи за местна подкрепа Urbact, които бяха включени в процеса на изготвяне на местните планове за действие. Но за разлика от предвиденото по линия на подхода LEADER и воденото от общностите местно развитие, става дума единствено за сравнително неформални консултативни групи от експерти, от които не се изискваше да представляват различните сектори. Съставът на тези групи се определяше от тематичната насоченост на съответния проект. Оперативната програма Urbact II не подкрепяше финансирането на проекти на групи за местна подкрепа. За да се повиши ефективността на функциониране на принципа на партньорство и в градските райони, следва да се създадат партньорства въз основа на воденото от общностите местно развитие. Тези партньорства трябва да разполагат с необходимите финансови средства за обезпечаване на функционирането им. „Възможно е също така този подход да бъде приложен в градските райони и в малките и средните градове с функционалните им зони в ролята им на местни и подрегионални центрове
   (12).“

| 5.5. | Предвид разглежданите в градовете проблеми, различни оперативни програми представляват подходящ инструмент за финансиране на пилотни проекти посредством воденото от общностите местно развитие. Ето защо предлагаме този подход и стратегиите, в които се прилага, да се използват в рамките на пилотни програми за финансирането, предвидено за територията на градовете (например в областта на околната среда, опазването на културни обекти и културно наследство и т.н.) (13). |
| --- | --- |

5.5.

Предвид разглежданите в градовете проблеми, различни оперативни програми представляват подходящ инструмент за финансиране на пилотни проекти посредством воденото от общностите местно развитие. Ето защо предлагаме този подход и стратегиите, в които се прилага, да се използват в рамките на пилотни програми за финансирането, предвидено за територията на градовете (например в областта на околната среда, опазването на културни обекти и културно наследство и т.н.) (13).

| 5.6. | Би било целесъобразно да се съберат примери за добри практики от различните държави членки в областта на развитието на градовете благодарение на подхода на партньорство, които биха могли да бъдат включени в проучването, посочено в параграф 1.10 по-горе. Кодексът на поведение, озаглавен „Принципът на партньорство при използването на фондовете в обхвата на общата стратегическа рамка — елементи за европейски кодекс на поведение за партньорство (14)“ също би могъл да задава насока на дейностите, провеждани в рамките на партньорство. |
| --- | --- |

5.6.

Би било целесъобразно да се съберат примери за добри практики от различните държави членки в областта на развитието на градовете благодарение на подхода на партньорство, които биха могли да бъдат включени в проучването, посочено в параграф 1.10 по-горе. Кодексът на поведение, озаглавен „Принципът на партньорство при използването на фондовете в обхвата на общата стратегическа рамка — елементи за европейски кодекс на поведение за партньорство (14)“ също би могъл да задава насока на дейностите, провеждани в рамките на партньорство.

6.   Как да успеем да прилагаме по-често и навсякъде воденото от общностите местно развитие?

| 6.1. | Воденото от общностите местно развитие трябва да помага на гражданите да развиват своите общности и градове по подходящ и устойчив начин. Благодарение на него гражданите могат да участват пряко в подобряването на качеството на живот в своята общност; става дума за истински приобщаващ растеж с видими резултати на местно равнище. Очевидно е, че за да се постигне това развитие, е необходимо да се заделят ресурси за укрепване на капацитета, така че всички партньори да бъдат в състояние да изпълняват пълноценно ролята си, да не бъдат просто наблюдатели на процеса, а да могат да участват пълноценно в хоризонтално партньорство, в духа на многостепенното управление. Освен това трябва да се подкрепят съдействието и наставничеството, предлагани от по-опитни участници и експерти, т.е. повишаване на професионалната квалификация и обучението. Настоящото предложение трябва едновременно да анализира и да обясни причините за ефективността и успеха на подхода LEADER и да обоснове мотивите, поради които е целесъобразно подходът на воденото от общностите местно развитие да бъде разширен, така че да обхване и всички програми, свързани с ЕСИФ, за да се реализира успешно политиката на сближаване. |
| --- | --- |

6.1.

Воденото от общностите местно развитие трябва да помага на гражданите да развиват своите общности и градове по подходящ и устойчив начин. Благодарение на него гражданите могат да участват пряко в подобряването на качеството на живот в своята общност; става дума за истински приобщаващ растеж с видими резултати на местно равнище. Очевидно е, че за да се постигне това развитие, е необходимо да се заделят ресурси за укрепване на капацитета, така че всички партньори да бъдат в състояние да изпълняват пълноценно ролята си, да не бъдат просто наблюдатели на процеса, а да могат да участват пълноценно в хоризонтално партньорство, в духа на многостепенното управление. Освен това трябва да се подкрепят съдействието и наставничеството, предлагани от по-опитни участници и експерти, т.е. повишаване на професионалната квалификация и обучението. Настоящото предложение трябва едновременно да анализира и да обясни причините за ефективността и успеха на подхода LEADER и да обоснове мотивите, поради които е целесъобразно подходът на воденото от общностите местно развитие да бъде разширен, така че да обхване и всички програми, свързани с ЕСИФ, за да се реализира успешно политиката на сближаване.

| 6.2. | Там, където този метод все още не е приет, би следвало да се направи средносрочна оценка, за да се даде ход на този подход в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014 — 2020 г. |
| --- | --- |

6.2.

Там, където този метод все още не е приет, би следвало да се направи средносрочна оценка, за да се даде ход на този подход в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове за периода 2014 — 2020 г.

| 6.3. | Във връзка с това важен аспект представлява обменът на конкретни знания на социалните и икономическите партньори, на представителите на гражданското общество, местните и регионалните власти и държавната администрация. Би следвало редица участници да подкрепят този обмен. |
| --- | --- |

6.3.

Във връзка с това важен аспект представлява обменът на конкретни знания на социалните и икономическите партньори, на представителите на гражданското общество, местните и регионалните власти и държавната администрация. Би следвало редица участници да подкрепят този обмен.

| 6.4. | Изготвянето на стратегии за водено от общностите местно развитие изисква известно време; при все това е важно за дадения период да има достатъчно време за привеждането му в изпълнение, както и достатъчен бюджет за финансиране на различните мерки. Прекалено дълъг срок за подготовка, без да е налице разпространение в съответния район (под формата на реализирани проекти), както и ускорено финансиране на дейности (поради наближаване на крайния срок за използването на средствата) могат да породят недоверие към инструмента. |
| --- | --- |

6.4.

Изготвянето на стратегии за водено от общностите местно развитие изисква известно време; при все това е важно за дадения период да има достатъчно време за привеждането му в изпълнение, както и достатъчен бюджет за финансиране на различните мерки. Прекалено дълъг срок за подготовка, без да е налице разпространение в съответния район (под формата на реализирани проекти), както и ускорено финансиране на дейности (поради наближаване на крайния срок за използването на средствата) могат да породят недоверие към инструмента.

| 6.5. | Другите проблеми, които трябва да бъдат решени с оглед правилното използване на воденото от общностите местно развитие, са бюрокрацията и прекомерните административни пречки, забавяното възстановяване на плащанията, предварителното финансиране на проектите със собствени ресурси на крайните бенефициери или със заеми, които трябва да сключват и да поемат лихвите. Във връзка с това е възможно да се предвидят модели за финансиране на участието, публично-частно финансиране и организирано участие на банковия сектор, с гаранцията на държавата. |
| --- | --- |

6.5.

Другите проблеми, които трябва да бъдат решени с оглед правилното използване на воденото от общностите местно развитие, са бюрокрацията и прекомерните административни пречки, забавяното възстановяване на плащанията, предварителното финансиране на проектите със собствени ресурси на крайните бенефициери или със заеми, които трябва да сключват и да поемат лихвите. Във връзка с това е възможно да се предвидят модели за финансиране на участието, публично-частно финансиране и организирано участие на банковия сектор, с гаранцията на държавата.

| 6.6. | Държавите членки често въвеждат допълнителни, по-строги изисквания от тези на Европейската комисия, други разпоредби, които не са им искани, характерни за собствената им „национална“ бюрокрация, които усложняват значително използването на субсидиите и обезкуражават заявителите със своята сложност и възможни последици. Някои национални власти се опитват също да сведат до минимум разходите, свързани с организирането на мероприятия в териториите и с управлението на малките местни групи за действие (МГД), като този подход може да доведе до криза в дейността на цялата система. |
| --- | --- |

6.6.

Държавите членки често въвеждат допълнителни, по-строги изисквания от тези на Европейската комисия, други разпоредби, които не са им искани, характерни за собствената им „национална“ бюрокрация, които усложняват значително използването на субсидиите и обезкуражават заявителите със своята сложност и възможни последици. Някои национални власти се опитват също да сведат до минимум разходите, свързани с организирането на мероприятия в териториите и с управлението на малките местни групи за действие (МГД), като този подход може да доведе до криза в дейността на цялата система.

| 6.7. | ЕИСК отправя искане за обучение за обучаващите: би трябвало да се гарантира обучението на националните и регионалните участници в рамките на техническата помощ въз основа на член 5 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 за определяне на общи разпоредби. Също така следва да се създадат необходимите условия за ефективно изграждане и използване на мрежи на регионално, национално и международно равнище, когато работата в мрежа носи значителна добавена стойност. |
| --- | --- |

6.7.

ЕИСК отправя искане за обучение за обучаващите: би трябвало да се гарантира обучението на националните и регионалните участници в рамките на техническата помощ въз основа на член 5 от Регламент (ЕС) No 1303/2013 за определяне на общи разпоредби. Също така следва да се създадат необходимите условия за ефективно изграждане и използване на мрежи на регионално, национално и международно равнище, когато работата в мрежа носи значителна добавена стойност.

| 6.8. | Препоръчително е да се съберат примери за добри практики от различните държави членки, които биха могли да бъдат включени в проучването, посочено в параграф 1.10 по-горе. |
| --- | --- |

6.8.

Препоръчително е да се съберат примери за добри практики от различните държави членки, които биха могли да бъдат включени в проучването, посочено в параграф 1.10 по-горе.

Брюксел, 11 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Регламент No 1303/2013 за определяне на общоприложими разпоредби очертава три различни интегрирани подхода за периода 2014 — 2020 г. Воденото от общностите местно развитие е един от тях, редом с интегрираните териториални инвестиции и съвместните планове за действие.

1

(2)  Това означава да се изискват и гарантират равни условия в различните държави — членки на ЕС, за функционирането на инструмента на воденото от общностите местно развитие, в съответствие с принципите на този подход и в зависимост от националните и регионалните особености.

2

(3)  Становище на Комитета на регионите относно „Водено от общностите местно развитие“, ОВ C 17 от 19.1.2013 г., стр. 18.

3

(4)  Становище на ЕИСК: „Управление и партньорство на национално и регионално равнище и основа за проекти в областта на регионалната политика“, ОВ C 77 от 31.3.2009 г., стр. 143; „Стратегии и програми относно политиката за сближаване за програмния период 2007 — 2013 г.“, ОВ C 228 от 22.9.2009 г., стр. 141; „Ефикасни партньорства в политиката на сближаване въз основа на добрите практики“, ОВ C 44 от 11.2.2011 г., стр. 1; „Роля и приоритети на политиката на сближаване в стратегията „ЕС 2020“, ОВ C 248 от 25.8.2011 г., стр. 1; „Регионалната политика и интелигентният растеж“, ОВ C 318 от 29.10.2011 г., стр. 82; „LEADER като инструмент за местно развитие“, ОВ C 376 от 22.12.2011 г., стр. 15; „Общи разпоредби, приложими за европейските структурни фондове“, ОВ C 191 от 29.6.2012 г., стр. 30.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_bg.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_bg.pdf.

6

(7)  Европейската мрежа за развитие на селските райони (REDR), диаграма относно LEADER.

7

(8)  Вж.: Depoele, van L., „Local development strategies in the EU“, The Case of LEADER in Rural Development, (Стратегии за местно развитие в ЕС, казусът с LEADER в рамките на развитието на селските райони), стр. 4: http://www.eurolocaldevelopment.org/wp-content/uploads/2013/03/local_development_strategies_in_the_eu-.pdf

8

(9)  http://www.oecd.org//regional/rurbanrural-urbanpartnerships.htm

9

(10)  www.eukn.org.

10

(11)  http://www.emi-network.eu/Sharing_knowledge/News_on_EU_policy/Cohesion_Policy_2014_2020_negotiations_about_the_urban_dimension

11

(12)  Сдружение на полските градове, януари 2014 г., http://ldnet.eu/CLLD+in+urban+areas

12

(13)  Успоредно с въвеждането на воденото от общностите местно развитие, интегрираните териториални инвестиции (ИТИ) са също подходящ интегриран инструмент. Едновременното прилагане на тези инструменти ще доведе до постигане на синергия.

13

(14)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/strategic_framework/swd_2012_106_bg.pdf

14

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/9

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Стратегия на ЕС за Алпийския регион“

(проучвателно становище)

(2015/C 230/02)

| Докладчик: | г-н Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Stefano PALMIERI

На 27 октомври 2014 г. Европейската комисия отправи искане, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, до Европейския икономически и социален комитет за изготвяне на проучвателно становище относно:

„Стратегия на ЕС за Алпийското пространство (EUSALP)“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 18 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 132 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства специалното внимание, отдадено на изготвянето на стратегия на Европейския съюз за Алпийския регион (EUSALP), която има за цел да подпомогне сближаването и конкурентоспособността с оглед на предизвикателствата, които не могат да бъдат преодолени по задоволителен начин с обичайните средства от отделните държави членки или отделните региони. |
| --- | --- |

1.1.

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) приветства специалното внимание, отдадено на изготвянето на стратегия на Европейския съюз за Алпийския регион (EUSALP), която има за цел да подпомогне сближаването и конкурентоспособността с оглед на предизвикателствата, които не могат да бъдат преодолени по задоволителен начин с обичайните средства от отделните държави членки или отделните региони.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че динамиката на развитие на Алпийския регион е свързана със самата алпийска верига, включително предвид елементите на идентичността и разпознаваемостта, а и защото тя се явява свързващото звено от икономическа, социална и екологична гледна точка между всички територии, включени в стратегията. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК подчертава, че динамиката на развитие на Алпийския регион е свързана със самата алпийска верига, включително предвид елементите на идентичността и разпознаваемостта, а и защото тя се явява свързващото звено от икономическа, социална и екологична гледна точка между всички територии, включени в стратегията.

| 1.3. | ЕИСК изтъква силния политически ангажимент на заинтересованите държави с EUSALP и високото равнище на информираност и участие на равнището на националните и на регионалните правителства. Тези деликатни въпроси са резултат от процес на сътрудничество, което започна в района през 70-те години. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК изтъква силния политически ангажимент на заинтересованите държави с EUSALP и високото равнище на информираност и участие на равнището на националните и на регионалните правителства. Тези деликатни въпроси са резултат от процес на сътрудничество, което започна в района през 70-те години.

| 1.4. | ЕИСК смята, че специфичните характеристики на Алпийския регион, като наличието на териториални системи, които са сред най-конкурентните в света, икономически и социален дисбаланс между „селските и планинските райони“ и „градските зони и градовете“, природното и културното наследство и огромната концентрация на транспортни потоци са определящи и характеризиращи елементи за района. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК смята, че специфичните характеристики на Алпийския регион, като наличието на териториални системи, които са сред най-конкурентните в света, икономически и социален дисбаланс между „селските и планинските райони“ и „градските зони и градовете“, природното и културното наследство и огромната концентрация на транспортни потоци са определящи и характеризиращи елементи за района.

| 1.5. | Въпреки че, от една страна, ЕИСК споделя общия подход на стратегията, като смята, че целите, стълбовете и приоритетите съответстват на тези в дискусионния документ, от друга страна, счита, че те трябва да бъдат интегрирани и конкретизирани в текста на „плана за действие“. |
| --- | --- |

1.5.

Въпреки че, от една страна, ЕИСК споделя общия подход на стратегията, като смята, че целите, стълбовете и приоритетите съответстват на тези в дискусионния документ, от друга страна, счита, че те трябва да бъдат интегрирани и конкретизирани в текста на „плана за действие“.

| 1.6. | ЕИСК взема предвид факта, че територията, на която ще се прилага EUSALP, се характеризира с равнища на икономическо развитие, устойчивост на околната среда и социално сближаване, които са значително по-високи от средното за Европа. Въпреки тези си характеристики разглежданият макрорегион е изправен пред важни и чувствителни предизвикателства поради икономическата и финансовата криза и промените, предизвикани от глобализацията на икономиката и пазарите. Заради това ЕИСК смята, че е изключително важно да се постигне основната цел на EUSALP „да гарантира, че този регион ще остане една от най-привлекателните зони на Европа, като използва максимално собствените ресурси и се възползва от възможността за устойчиво и иновативно развитие“
   (1), за да се подкрепят икономическата конкурентоспособност и социалното сближаване в Европа. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК взема предвид факта, че територията, на която ще се прилага EUSALP, се характеризира с равнища на икономическо развитие, устойчивост на околната среда и социално сближаване, които са значително по-високи от средното за Европа. Въпреки тези си характеристики разглежданият макрорегион е изправен пред важни и чувствителни предизвикателства поради икономическата и финансовата криза и промените, предизвикани от глобализацията на икономиката и пазарите. Заради това ЕИСК смята, че е изключително важно да се постигне основната цел на EUSALP „да гарантира, че този регион ще остане една от най-привлекателните зони на Европа, като използва максимално собствените ресурси и се възползва от възможността за устойчиво и иновативно развитие“
   (1), за да се подкрепят икономическата конкурентоспособност и социалното сближаване в Европа.

| 1.7. | ЕИСК смята, че е от съществено значение да се засили цялостният подход към настоящото развитие на EUSALP посредством определянето на нови и по-ясни цели, както се посочва в параграф 4.4. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК смята, че е от съществено значение да се засили цялостният подход към настоящото развитие на EUSALP посредством определянето на нови и по-ясни цели, както се посочва в параграф 4.4.

| 1.8. | ЕИСК се надява, че при определението на „план за действие“ на EUSALP ще бъдат засилени взаимозависимостта и съгласуваността между приоритетите, свързани с конкурентоспособността (стълб 1), както и тези, насочени към устойчивостта (стълб 3), като по този начин се гарантира постигането на целите за развитие, без да се застрашават потребностите и възможностите на бъдещите поколения. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК се надява, че при определението на „план за действие“ на EUSALP ще бъдат засилени взаимозависимостта и съгласуваността между приоритетите, свързани с конкурентоспособността (стълб 1), както и тези, насочени към устойчивостта (стълб 3), като по този начин се гарантира постигането на целите за развитие, без да се застрашават потребностите и възможностите на бъдещите поколения.

| 1.9. | По отношение на „първия стълб“ ЕИСК счита, че е от съществено значение да се осигури устойчив растеж и да се насърчат пълната заетост, иновациите, конкурентоспособността и сближаването в Алпийския регион чрез взаимна солидарност между планинските райони и градските зони. Приоритетите са разгледани в параграф 5.2. |
| --- | --- |

1.9.

По отношение на „първия стълб“ ЕИСК счита, че е от съществено значение да се осигури устойчив растеж и да се насърчат пълната заетост, иновациите, конкурентоспособността и сближаването в Алпийския регион чрез взаимна солидарност между планинските райони и градските зони. Приоритетите са разгледани в параграф 5.2.

| 1.10. | По отношение на „втория стълб“ ЕИСК подкрепя насърчаването на териториалното развитие въз основа на сътрудничеството между вътрешните и външните териториални системи, достъпността на услугите, устойчивата мобилност и укрепването на транспорта и комуникационните инфраструктури. Приоритетите са разгледани в параграф 5.3. |
| --- | --- |

1.10.

По отношение на „втория стълб“ ЕИСК подкрепя насърчаването на териториалното развитие въз основа на сътрудничеството между вътрешните и външните териториални системи, достъпността на услугите, устойчивата мобилност и укрепването на транспорта и комуникационните инфраструктури. Приоритетите са разгледани в параграф 5.3.

| 1.11. | По отношение на „третия стълб“ ЕИСК счита, че е от съществено значение да се засили ангажиментът за устойчиво управление и опазване на околната среда, както и използването на териториалния капитал на района. Приоритетите са разгледани в параграф 5.4. |
| --- | --- |

1.11.

По отношение на „третия стълб“ ЕИСК счита, че е от съществено значение да се засили ангажиментът за устойчиво управление и опазване на околната среда, както и използването на териториалния капитал на района. Приоритетите са разгледани в параграф 5.4.

| 1.12. | Комитетът счита, че без силно управление и специфични финансови ресурси за подкрепа на дейностите за изграждане на капацитет (capacity building) съществува опасност EUSALP да загуби своята ефективност и стратегически характер. Във връзка с това и в съответствие със заключенията на Съвета ЕИСК се обявява за определянето на план за действие, основан на взаимното допълване между програмите за финансиране, координацията между институционалните инструменти и определянето на нови проекти от макрорегионално значение (2). |
| --- | --- |

1.12.

Комитетът счита, че без силно управление и специфични финансови ресурси за подкрепа на дейностите за изграждане на капацитет (capacity building) съществува опасност EUSALP да загуби своята ефективност и стратегически характер. Във връзка с това и в съответствие със заключенията на Съвета ЕИСК се обявява за определянето на план за действие, основан на взаимното допълване между програмите за финансиране, координацията между институционалните инструменти и определянето на нови проекти от макрорегионално значение (2).

| 1.13. | Като припомня заключенията на становището относно „Управление на макрорегионалните стратегии“ (3), ЕИСК смята, че определянето и прилагането на EUSALP изисква специфична система на управление, основаваща се на сътрудничеството и координацията. В този контекст ЕИСК счита, че за да се гарантира ефективността на стратегията, е необходимо на EUSALP да се осигури ефективно „многостепенно управление“ (4), което да използва едновременно „хоризонталното измерение“ (участието на гражданското общество) и „вертикалното измерение“ (участието на региони и местни власти), с което се допълва и конкретизира при пълно спазване на принципите на „субсидиарност и пропорционалност“ (5). |
| --- | --- |

1.13.

Като припомня заключенията на становището относно „Управление на макрорегионалните стратегии“ (3), ЕИСК смята, че определянето и прилагането на EUSALP изисква специфична система на управление, основаваща се на сътрудничеството и координацията. В този контекст ЕИСК счита, че за да се гарантира ефективността на стратегията, е необходимо на EUSALP да се осигури ефективно „многостепенно управление“ (4), което да използва едновременно „хоризонталното измерение“ (участието на гражданското общество) и „вертикалното измерение“ (участието на региони и местни власти), с което се допълва и конкретизира при пълно спазване на принципите на „субсидиарност и пропорционалност“ (5).

| 1.14. | ЕИСК призовава за включването на организираното гражданско общество в дейностите за изграждане на капацитет и приветства създаването на „постоянен форум“ за представителство и подкрепа на социалните и икономическите партньори в Алпийския регион. |
| --- | --- |

1.14.

ЕИСК призовава за включването на организираното гражданско общество в дейностите за изграждане на капацитет и приветства създаването на „постоянен форум“ за представителство и подкрепа на социалните и икономическите партньори в Алпийския регион.

| 1.15. | ЕИСК счита, че е от основно значение да се подкрепя заетостта, като се отделя специално внимание на младите хора и на хората, засегнати от дълготрайна безработица, както и дейностите за подкрепа на социалните инвестиции и адаптирането на системите за социална закрила. |
| --- | --- |

1.15.

ЕИСК счита, че е от основно значение да се подкрепя заетостта, като се отделя специално внимание на младите хора и на хората, засегнати от дълготрайна безработица, както и дейностите за подкрепа на социалните инвестиции и адаптирането на системите за социална закрила.

2.   Стратегията на ЕС за Алпийския регион: общи бележки

| 2.1. | Целта на настоящото становище е да даде оценка на документа, предоставен за обществено допитване относно „Стратегия на ЕС за Алпийския регион“ (6), наричана по-долу EUSALP, включително във връзка с вече приетите от Комитета становища относно макрорегионалните стратегии. |
| --- | --- |

2.1.

Целта на настоящото становище е да даде оценка на документа, предоставен за обществено допитване относно „Стратегия на ЕС за Алпийския регион“ (6), наричана по-долу EUSALP, включително във връзка с вече приетите от Комитета становища относно макрорегионалните стратегии.

| 2.2. | Алпийският регион обхваща 5 държави членки (Италия, Франция, Австрия, Германия и Словения) и две държави извън ЕС (Швейцария и Лихтенщайн) и се разпростира върху площ от 4 50  000 km2, на която живее население от 70 милиона души. |
| --- | --- |

2.2.

Алпийският регион обхваща 5 държави членки (Италия, Франция, Австрия, Германия и Словения) и две държави извън ЕС (Швейцария и Лихтенщайн) и се разпростира върху площ от 4 50  000 km2, на която живее население от 70 милиона души.

| 2.2.1. | Заинтересованите от EUSALP териториални системи са тясно свързани с алпийската верига, която освен че се е превърнала в елемент на идентичност и разпознаваемост, служи като свързващо звено между тези територии от икономическа, логистична и екологична гледна точка (7). |
| --- | --- |

2.2.1.

Заинтересованите от EUSALP териториални системи са тясно свързани с алпийската верига, която освен че се е превърнала в елемент на идентичност и разпознаваемост, служи като свързващо звено между тези територии от икономическа, логистична и екологична гледна точка (7).

| 2.3. | В рамките на макрорегионалната политика, която ЕС осъществява от 2009 г. насам, географското позициониране на EUSALP, освен че има стратегическа стойност в контекста на „европейската политика на сближаване“ и връзка със „Стратегията за Балтийско море — EUSBR“ (8), „Стратегията за региона на река Дунав — EUSDR“ (9) и „Стратегията за Адриатическо и Йонийско море — EUSAIR“ (10), представлява елемент от основно значение в подкрепа на проекцията на концепцията за макрорегионалност в Западното Средиземноморие (11). |
| --- | --- |

2.3.

В рамките на макрорегионалната политика, която ЕС осъществява от 2009 г. насам, географското позициониране на EUSALP, освен че има стратегическа стойност в контекста на „европейската политика на сближаване“ и връзка със „Стратегията за Балтийско море — EUSBR“ (8), „Стратегията за региона на река Дунав — EUSDR“ (9) и „Стратегията за Адриатическо и Йонийско море — EUSAIR“ (10), представлява елемент от основно значение в подкрепа на проекцията на концепцията за макрорегионалност в Западното Средиземноморие (11).

| 2.4. | От 70-те години на миналия век Алпийският регион, надхвърлящ националните граници, които в исторически план са го разделяли, разви общо съзнание за необходимостта от създаване на алпийска териториална система като уникална единица, която трябва да бъде запазена и подобрена. Именно поради тези причини бяха предприети редица инициативи за междурегионално, транснационално и трансгранично сътрудничество, една от основните цели на които беше да се насърчава взаимното разбирателство между съответните народи, като по този начин става възможно премахването на езиковите, социално-икономическите и етническате различия и се насърчава по-голямата интеграция на европейско равнище (12). |
| --- | --- |

2.4.

От 70-те години на миналия век Алпийският регион, надхвърлящ националните граници, които в исторически план са го разделяли, разви общо съзнание за необходимостта от създаване на алпийска териториална система като уникална единица, която трябва да бъде запазена и подобрена. Именно поради тези причини бяха предприети редица инициативи за междурегионално, транснационално и трансгранично сътрудничество, една от основните цели на които беше да се насърчава взаимното разбирателство между съответните народи, като по този начин става възможно премахването на езиковите, социално-икономическите и етническате различия и се насърчава по-голямата интеграция на европейско равнище (12).

| 2.5. | Важни етапи в процеса на изготвянето на EUSALP, който би трябвало да завърши с приемането ѝ от Съвета, предвидено до края на 2015 г. (13), са Алпийската конференция в Bad Ragaz (през юни 2012 г.) и Конференцията в Гренобъл (през октомври 2013 г.). |
| --- | --- |

2.5.

Важни етапи в процеса на изготвянето на EUSALP, който би трябвало да завърши с приемането ѝ от Съвета, предвидено до края на 2015 г. (13), са Алпийската конференция в Bad Ragaz (през юни 2012 г.) и Конференцията в Гренобъл (през октомври 2013 г.).

| 2.5.1. | На конференцията в Гренобъл (14) посредством формулирането на „Политическа резолюция за прилагането на стратегия на ЕС за Алпийския регион“ бяха набелязани целите, възможностите и предизвикателствата по отношение на три основни теми: „Конкурентоспособност и иновации, селско и горско стопанство и туризъм“, „Вода, енергетика, околна среда и климат“ и „Достъпност, комуникации и транспорт“. |
| --- | --- |

2.5.1.

На конференцията в Гренобъл (14) посредством формулирането на „Политическа резолюция за прилагането на стратегия на ЕС за Алпийския регион“ бяха набелязани целите, възможностите и предизвикателствата по отношение на три основни теми: „Конкурентоспособност и иновации, селско и горско стопанство и туризъм“, „Вода, енергетика, околна среда и климат“ и „Достъпност, комуникации и транспорт“.

3.   Документ, предмет на консултацията: обща рамка, задачи и цели

| 3.1. | В EUSALP „алпийската верига“ представлява елемент, който характеризира цялата зона на сътрудничество. Амплитудата на териториалните различия е една от основните характеристики, която разграничава Алпийския регион от други части в Европа: планински и околни предпланински райони, достъпни и отдалечени долини, низини и плата, метрополни области и градове. |
| --- | --- |

3.1.

В EUSALP „алпийската верига“ представлява елемент, който характеризира цялата зона на сътрудничество. Амплитудата на териториалните различия е една от основните характеристики, която разграничава Алпийския регион от други части в Европа: планински и околни предпланински райони, достъпни и отдалечени долини, низини и плата, метрополни области и градове.

| 3.1.1. | За да се идентифицират по-добре областите, върху които би трябвало да се съсредоточат целите и приоритетите на EUSALP, тук се разглеждат петте вида териториални единици, които характеризират Алпийския регион: „алпийски метрополи“, „алпийски градове“, „селски райони в растеж“, „селски райони в упадък“, „туристически зони“. |
| --- | --- |

3.1.1.

За да се идентифицират по-добре областите, върху които би трябвало да се съсредоточат целите и приоритетите на EUSALP, тук се разглеждат петте вида териториални единици, които характеризират Алпийския регион: „алпийски метрополи“, „алпийски градове“, „селски райони в растеж“, „селски райони в упадък“, „туристически зони“.

| 3.2. | Алпийският регион има редица характерни особености, които заслужават особено внимание и които отличават EUSALP от макрорегионалните стратегии за Балтийско море, река Дунав и Адриатическо и Йонийско море: наличието на няколко от най-развитите региони в света, с конкурентоспособни икономики, високи равнища на качеството на живот, социална стабилност и политика; наличието на очевидни икономически и социални дисбаланси между селските райони, равнините и градските райони; природно наследство и уникални екосистеми; културно наследство, което е основен елемент за социалното сближаване и за развитието на самия алпийски регион; концентрация на транспортни потоци, която се превърна в проблем във връзка със струпването на превозни средства и опазването на околната среда. |
| --- | --- |

3.2.

Алпийският регион има редица характерни особености, които заслужават особено внимание и които отличават EUSALP от макрорегионалните стратегии за Балтийско море, река Дунав и Адриатическо и Йонийско море: наличието на няколко от най-развитите региони в света, с конкурентоспособни икономики, високи равнища на качеството на живот, социална стабилност и политика; наличието на очевидни икономически и социални дисбаланси между селските райони, равнините и градските райони; природно наследство и уникални екосистеми; културно наследство, което е основен елемент за социалното сближаване и за развитието на самия алпийски регион; концентрация на транспортни потоци, която се превърна в проблем във връзка със струпването на превозни средства и опазването на околната среда.

| 3.3. | Общата цел на стратегията EUSALP е да гарантира, че този регион ще остане един от най-привлекателните в Европа, като се използват оптимално ресурсите му и възможностите за устойчиво развитие и иновации. |
| --- | --- |

3.3.

Общата цел на стратегията EUSALP е да гарантира, че този регион ще остане един от най-привлекателните в Европа, като се използват оптимално ресурсите му и възможностите за устойчиво развитие и иновации.

| 3.3.1. | Тази цел ще бъде постигната посредством осъществяването на дейности във връзка с три „тематични стълба“: „Подобряване на конкурентоспособността, просперитета и сближаването“, „Осигуряване на достъпност и свързаност за всички жители“ и „Гарантиране на устойчивостта“. |
| --- | --- |

3.3.1.

Тази цел ще бъде постигната посредством осъществяването на дейности във връзка с три „тематични стълба“: „Подобряване на конкурентоспособността, просперитета и сближаването“, „Осигуряване на достъпност и свързаност за всички жители“ и „Гарантиране на устойчивостта“.

3.3.2.   Първи стълб: Подобряване на конкурентоспособността, просперитета и сближаването в рамките на Алпийския регион

| 3.3.2.1. | Въпреки че Алпийският регион представлява най-големият европейски икономически и производствен център, с голям потенциал за развитие, липсата на икономическо, социално и териториално сближаване е все още проблем. Планините представляват предизвикателство за хомогенното развитие на района. EUSALP има за цел да се подпомагат икономическото развитие и иновациите в региона посредством определянето на по-балансиран модел, в който се вземат предвид едновременно различията и особеностите на териториите. Необходимо е да се подкрепя една конкурентоспособна икономика, която е способна да съчетава просперитета, енергийната ефективност, качеството на живот и традиционните ценности, които характеризират района. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Въпреки че Алпийският регион представлява най-големият европейски икономически и производствен център, с голям потенциал за развитие, липсата на икономическо, социално и териториално сближаване е все още проблем. Планините представляват предизвикателство за хомогенното развитие на района. EUSALP има за цел да се подпомагат икономическото развитие и иновациите в региона посредством определянето на по-балансиран модел, в който се вземат предвид едновременно различията и особеностите на териториите. Необходимо е да се подкрепя една конкурентоспособна икономика, която е способна да съчетава просперитета, енергийната ефективност, качеството на живот и традиционните ценности, които характеризират района.

3.3.3.   Втори стълб: Осигуряване на достъпност и свързаност за всички жители на Алпийския регион

| 3.3.3.1. | Необходимо е да се подпомага балансираното териториално развитие чрез модели на екологосъобразна мобилност, устойчиви транспортни системи, комуникационни услуги и инфраструктури. В рамките на европейския транспорт Алпийският регион заема стратегическа позиция, тъй като пресича както оста за връзка север — юг, така и тази изток — запад. В района се намират най-важните транспортни възли в Европа и многобройни алпийски проходи, които засягат териториални системи, характеризиращи се със специфични проявления на екологична уязвимост. Необходимо е да се прилага координирана политика, която е в състояние да задоволи транспортните нужди и да осигури благосъстоянието на населението и екологичния баланс. В Алпийския регион, предвид наличните различия и сложността на територията, понятието за свързаност трябва да бъде разширено и да обхваща също и инфраструктурите и комуникационните услуги. |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Необходимо е да се подпомага балансираното териториално развитие чрез модели на екологосъобразна мобилност, устойчиви транспортни системи, комуникационни услуги и инфраструктури. В рамките на европейския транспорт Алпийският регион заема стратегическа позиция, тъй като пресича както оста за връзка север — юг, така и тази изток — запад. В района се намират най-важните транспортни възли в Европа и многобройни алпийски проходи, които засягат териториални системи, характеризиращи се със специфични проявления на екологична уязвимост. Необходимо е да се прилага координирана политика, която е в състояние да задоволи транспортните нужди и да осигури благосъстоянието на населението и екологичния баланс. В Алпийския регион, предвид наличните различия и сложността на територията, понятието за свързаност трябва да бъде разширено и да обхваща също и инфраструктурите и комуникационните услуги.

3.3.4.   Трети стълб: Гарантиране на устойчивостта на Алпийския регион

| 3.3.4.1. | Опазването на алпийското наследство и насърчаването на устойчивото използване на природните и културните ресурси представляват неотменни елементи за региона. Водата, минералните ресурси, разнообразието от ландшафти с висока степен на биологично разнообразие и богатото и разнообразно културно наследство са специфични особености, които трябва да бъдат запазени и подобрени. Използването на потенциала на ресурси, като вода и биомаса, ако се извършва по екологичен начин, е от основно значение за подпомагане на конкурентоспособността и сближаването в района, тъй като може да подкрепя постигането на стратегически цели, като например енергийната независимост и регионалния капацитет за съхранение на енергия. |
| --- | --- |

3.3.4.1.

Опазването на алпийското наследство и насърчаването на устойчивото използване на природните и културните ресурси представляват неотменни елементи за региона. Водата, минералните ресурси, разнообразието от ландшафти с висока степен на биологично разнообразие и богатото и разнообразно културно наследство са специфични особености, които трябва да бъдат запазени и подобрени. Използването на потенциала на ресурси, като вода и биомаса, ако се извършва по екологичен начин, е от основно значение за подпомагане на конкурентоспособността и сближаването в района, тъй като може да подкрепя постигането на стратегически цели, като например енергийната независимост и регионалния капацитет за съхранение на енергия.

4.   Специфични бележки относно макрорегионалното измерение на Алпийския регион

| 4.1. | В заинтересованите държави е налице силна политическа ангажираност със Стратегията за Алпийския регион, както и добра осведоменост за нея, като за самия ЕС тя представлява не само предизвикателство, но и голяма възможност. Мисията на EUSALP е развитие на икономиката, свързване на териториите и защита на околната среда в област, която е изключително важна за икономическата конкурентоспособност и социалното сближаване в Европа. |
| --- | --- |

4.1.

В заинтересованите държави е налице силна политическа ангажираност със Стратегията за Алпийския регион, както и добра осведоменост за нея, като за самия ЕС тя представлява не само предизвикателство, но и голяма възможност. Мисията на EUSALP е развитие на икономиката, свързване на териториите и защита на околната среда в област, която е изключително важна за икономическата конкурентоспособност и социалното сближаване в Европа.

| 4.2. | Процесът на развитие на EUSALP изисква да се провежда структуриран диалог между различните заинтересовани страни с цел идентифициране и съвместно справяне със специфични нужди. Екологичните, културните, икономическите и социалните характеристики, както и силната взаимозависимост между градските и селските райони трябва да бъдат разгледани внимателно. Следователно трябва да се предприеме широк и отворен диалог между заинтересованите страни с цел разработване на широко приета стратегия. |
| --- | --- |

4.2.

Процесът на развитие на EUSALP изисква да се провежда структуриран диалог между различните заинтересовани страни с цел идентифициране и съвместно справяне със специфични нужди. Екологичните, културните, икономическите и социалните характеристики, както и силната взаимозависимост между градските и селските райони трябва да бъдат разгледани внимателно. Следователно трябва да се предприеме широк и отворен диалог между заинтересованите страни с цел разработване на широко приета стратегия.

| 4.2.1. | Важно е политиките да бъдат координирани с цел насърчаване на териториалното сближаване. Някои въпроси относно икономическите иновации, видовете транспорт и околната среда са взаимосвързани и не могат да бъдат разглеждани отделно на местно равнище, а се нуждаят от по-широката перспектива, която може да бъде предоставена от макрорегионалното равнище. |
| --- | --- |

4.2.1.

Важно е политиките да бъдат координирани с цел насърчаване на териториалното сближаване. Някои въпроси относно икономическите иновации, видовете транспорт и околната среда са взаимосвързани и не могат да бъдат разглеждани отделно на местно равнище, а се нуждаят от по-широката перспектива, която може да бъде предоставена от макрорегионалното равнище.

| 4.2.2. | Като се има предвид Съобщението относно управлението на макрорегионалните стратегии (15), е необходимо на EUSAIR да се предостави „многостепенно управление“ с ефективно „хоризонтално измерение“ (участие на гражданското общество), в което да се включи и конкретизира „вертикалното измерение“ (участие на регионалните и местните власти), при пълно зачитане на принципа на „субсидиарност и на пропорционалност“. |
| --- | --- |

4.2.2.

Като се има предвид Съобщението относно управлението на макрорегионалните стратегии (15), е необходимо на EUSAIR да се предостави „многостепенно управление“ с ефективно „хоризонтално измерение“ (участие на гражданското общество), в което да се включи и конкретизира „вертикалното измерение“ (участие на регионалните и местните власти), при пълно зачитане на принципа на „субсидиарност и на пропорционалност“.

| 4.3. | ЕИСК счита, че EUSALP е важен инструмент за подпомагане на дейностите на Алпийския регион във връзка с въпроси, като глобализацията на икономиката, изменението на климата, информационното общество, икономиката, основана на знанието, демографските промени, мобилността на стоките и хората. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК счита, че EUSALP е важен инструмент за подпомагане на дейностите на Алпийския регион във връзка с въпроси, като глобализацията на икономиката, изменението на климата, информационното общество, икономиката, основана на знанието, демографските промени, мобилността на стоките и хората.

| 4.4. | Посредством EUSALP ще бъде възможно да се подобри развитието на Алпийския регион чрез прилагането на цялостен подход, който да може да направи функционални и взаимозависими икономическото, социалното и екологичното измерение. Следвайки тази логика и за да представи цялостен подход чрез специфични цели, ЕИСК определи пет стратегически цели, които би трябвало да бъдат включени в „плана за действие“:






  — | насърчаване на динамична система за развитие на МСП и процъфтяващо предприемачество, което да може да подпомогне заетостта, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Посредством EUSALP ще бъде възможно да се подобри развитието на Алпийския регион чрез прилагането на цялостен подход, който да може да направи функционални и взаимозависими икономическото, социалното и екологичното измерение. Следвайки тази логика и за да представи цялостен подход чрез специфични цели, ЕИСК определи пет стратегически цели, които би трябвало да бъдат включени в „плана за действие“:

—

насърчаване на динамична система за развитие на МСП и процъфтяващо предприемачество, което да може да подпомогне заетостта,

| — | подпомагане на укрепването на способностите, основаващи се на традициите и социалните различия, |
| --- | --- |

—

подпомагане на укрепването на способностите, основаващи се на традициите и социалните различия,

| — | насърчаване на баланс и равнопоставеност в достъпа до услугите от общ интерес в Алпийския регион, |
| --- | --- |

—

насърчаване на баланс и равнопоставеност в достъпа до услугите от общ интерес в Алпийския регион,

| — | подкрепяне на поделянето на отговорностите и равноправното сътрудничество между алпийските територии, |
| --- | --- |

—

подкрепяне на поделянето на отговорностите и равноправното сътрудничество между алпийските територии,

| — | подкрепяне на защитата и устойчивото управление на биологичното разнообразие, ландшафтите и природните ресурси. |
| --- | --- |

—

подкрепяне на защитата и устойчивото управление на биологичното разнообразие, ландшафтите и природните ресурси.

| 4.4.1. | Насърчаване на динамична система за развитие на МСП и процъфтяващо предприемачество, което да може да подпомогне заетостта. EUSALP ще трябва да спомогне за повишаване на способността на участващите териториални системи да се конкурират в световната икономика, подкрепяйки запазването и създаването на нови висококачествени работни места. |
| --- | --- |

4.4.1.

Насърчаване на динамична система за развитие на МСП и процъфтяващо предприемачество, което да може да подпомогне заетостта. EUSALP ще трябва да спомогне за повишаване на способността на участващите териториални системи да се конкурират в световната икономика, подкрепяйки запазването и създаването на нови висококачествени работни места.

| 4.4.2. | Подпомагане на укрепването на способностите, основаващи се на традициите и социалните различия. EUSALP ще трябва да подкрепя запазването на присъщите ценности, които характеризират участващите територии, като същевременно се насърчава използването на местните знания и традиции като лостове за икономическо развитие и социално приобщаване. |
| --- | --- |

4.4.2.

Подпомагане на укрепването на способностите, основаващи се на традициите и социалните различия. EUSALP ще трябва да подкрепя запазването на присъщите ценности, които характеризират участващите територии, като същевременно се насърчава използването на местните знания и традиции като лостове за икономическо развитие и социално приобщаване.

| 4.4.3. | Насърчаване на баланс и равнопоставеност в достъпа до услугите от общ интерес в Алпийския регион. Чрез EUSALP ще се окаже подкрепа за запазването и адаптирането на рамката на услуги от общ интерес, за да се отговори на потребностите на хората, които живеят в областта, конкретно на жителите на териториите с неблагоприятни географски условия. |
| --- | --- |

4.4.3.

Насърчаване на баланс и равнопоставеност в достъпа до услугите от общ интерес в Алпийския регион. Чрез EUSALP ще се окаже подкрепа за запазването и адаптирането на рамката на услуги от общ интерес, за да се отговори на потребностите на хората, които живеят в областта, конкретно на жителите на териториите с неблагоприятни географски условия.

| 4.4.4. | Подкрепяне на поделянето на отговорностите и сътрудничеството между алпийските територии. Посредством EUSALP ще трябва да бъдат подкрепени нови подходи за поделяне на отговорностите и равнопоставено сътрудничество между териториите на Алпийския регион, като например вертикалните връзки между градовете и селските и туристическите райони. |
| --- | --- |

4.4.4.

Подкрепяне на поделянето на отговорностите и сътрудничеството между алпийските територии. Посредством EUSALP ще трябва да бъдат подкрепени нови подходи за поделяне на отговорностите и равнопоставено сътрудничество между териториите на Алпийския регион, като например вертикалните връзки между градовете и селските и туристическите райони.

| 4.4.5. | Подкрепяне на защитата и устойчивото управление на биологичното разнообразие, ландшафтите и природните ресурси. Чрез EUSALP ще трябва да се подкрепя опазването и устойчивото управление на биологичното разнообразие, ландшафтите и природните ресурси, като се постигне точният баланс между интервенции, насочени към опазването, и интервенции, целящи рационалното използване на екосистемните услуги и продукти. Необходимо е също така да се насърчава възприемането на екологосъобразни модели на управление, които имат за цел постигането на по-балансирано разпределяне на ползите, произтичащи от използването на екосистемните продукти и услуги между различните териториални измерения на Алпийския регион. |
| --- | --- |

4.4.5.

Подкрепяне на защитата и устойчивото управление на биологичното разнообразие, ландшафтите и природните ресурси. Чрез EUSALP ще трябва да се подкрепя опазването и устойчивото управление на биологичното разнообразие, ландшафтите и природните ресурси, като се постигне точният баланс между интервенции, насочени към опазването, и интервенции, целящи рационалното използване на екосистемните услуги и продукти. Необходимо е също така да се насърчава възприемането на екологосъобразни модели на управление, които имат за цел постигането на по-балансирано разпределяне на ползите, произтичащи от използването на екосистемните продукти и услуги между различните териториални измерения на Алпийския регион.

| 4.5. | ЕИСК счита, че EUSALP следва да действа в съответствие с решенията, взети от Съвета, което означава, че макар, от една страна, една макрорегионална стратегия не бива да изисква допълнителни ресурси, допълнителни нормативни разпоредби, нито пък нови управленски органи (принципът на трите „не“), от друга страна е необходимо да се определи план за действие, основан на взаимното допълване между програмите за финансиране, координацията между институциите и определянето на нови проекти от макрорегионално значение. Специално внимание ще трябва да се отдели на изграждането на капацитет. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК счита, че EUSALP следва да действа в съответствие с решенията, взети от Съвета, което означава, че макар, от една страна, една макрорегионална стратегия не бива да изисква допълнителни ресурси, допълнителни нормативни разпоредби, нито пък нови управленски органи (принципът на трите „не“), от друга страна е необходимо да се определи план за действие, основан на взаимното допълване между програмите за финансиране, координацията между институциите и определянето на нови проекти от макрорегионално значение. Специално внимание ще трябва да се отдели на изграждането на капацитет.

| 4.5.1. | ЕИСК смята, че е от основно значение в дейностите по изграждане на капацитет освен публичните администрации да бъдат включени и представителите на организираното гражданско общество. Това може да се постигне дори и чрез създаването на „постоянен форум“, представляващ социалните и икономическите партньори. |
| --- | --- |

4.5.1.

ЕИСК смята, че е от основно значение в дейностите по изграждане на капацитет освен публичните администрации да бъдат включени и представителите на организираното гражданско общество. Това може да се постигне дори и чрез създаването на „постоянен форум“, представляващ социалните и икономическите партньори.

| 4.5.2. | ЕИСК счита, че значителните суми, които вече са отпуснати от ЕС за регионалните програми чрез структурните фондове и европейските инвестиции за периода 2014 — 2020 г. (16), представляват подходящо средство, което трябва да се използва ефективно за прилагане на стратегията посредством по-добре координирани дейности, подчинени на единен стратегически подход. През програмния период 2014 — 2020 г. ще бъдат на разположение допълнителни възможности за финансиране посредством инструменти на Общността, като „Хоризонт 2020“ (17), програмата COSME (18), Механизма за свързване на Европа (МСЕ) (19), Програмата за заетост и социални иновации (EaSI) (20), „Еразъм +“ (21) и инструмента LIFE (22). |
| --- | --- |

4.5.2.

ЕИСК счита, че значителните суми, които вече са отпуснати от ЕС за регионалните програми чрез структурните фондове и европейските инвестиции за периода 2014 — 2020 г. (16), представляват подходящо средство, което трябва да се използва ефективно за прилагане на стратегията посредством по-добре координирани дейности, подчинени на единен стратегически подход. През програмния период 2014 — 2020 г. ще бъдат на разположение допълнителни възможности за финансиране посредством инструменти на Общността, като „Хоризонт 2020“ (17), програмата COSME (18), Механизма за свързване на Европа (МСЕ) (19), Програмата за заетост и социални иновации (EaSI) (20), „Еразъм +“ (21) и инструмента LIFE (22).

5.   Специфични бележки по четирите стълба

| 5.1. | С цел да се подкрепи постигането на стратегическите цели, определени в документа, предмет на консултацията, и на специфичните цели, посочени в параграф 4 от настоящото становище, ЕИСК счита, че е изключително важно да се определят по-конкретни приоритети за трите стълба на EUSALP. |
| --- | --- |

5.1.

С цел да се подкрепи постигането на стратегическите цели, определени в документа, предмет на консултацията, и на специфичните цели, посочени в параграф 4 от настоящото становище, ЕИСК счита, че е изключително важно да се определят по-конкретни приоритети за трите стълба на EUSALP.

| 5.1.1. | Основното предизвикателство, което ще трябва да бъде подкрепено чрез стратегията за Алпийския регион, се отнася до хармонизирането и укрепването на баланса между целите за икономическа, екологична и социална устойчивост. |
| --- | --- |

5.1.1.

Основното предизвикателство, което ще трябва да бъде подкрепено чрез стратегията за Алпийския регион, се отнася до хармонизирането и укрепването на баланса между целите за икономическа, екологична и социална устойчивост.

5.2.   Първи стълб: Развитие на Алпите — Подобряване на конкурентоспособността, просперитета и сближаването в рамките на Алпийския регион

| 5.2.1. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се осигури устойчив растеж и да се насърчават пълната заетост, иновациите, конкурентоспособността и сближаването в Алпийския регион, като се консолидират и диверсифицират специфичните икономически дейности в контекста на взаимна солидарност между планинските райони и градските зони. |
| --- | --- |

5.2.1.

ЕИСК счита, че е от съществено значение да се осигури устойчив растеж и да се насърчават пълната заетост, иновациите, конкурентоспособността и сближаването в Алпийския регион, като се консолидират и диверсифицират специфичните икономически дейности в контекста на взаимна солидарност между планинските райони и градските зони.

5.2.2.   Приоритети

| 5.2.2.1. | Да се подкрепят иновациите и конкурентоспособността на МСП, като се подобрява „достъпът до финансиране“, засилва се капацитетът на предприятията за използване на възможностите, предлагани от програмите на Общността за периода 2014 — 2020 г. и от системата за „обществени поръчки за иновации“ (с конкретно позоваване на „обществените поръчки за развойни дейности“ (23)). |
| --- | --- |

5.2.2.1.

Да се подкрепят иновациите и конкурентоспособността на МСП, като се подобрява „достъпът до финансиране“, засилва се капацитетът на предприятията за използване на възможностите, предлагани от програмите на Общността за периода 2014 — 2020 г. и от системата за „обществени поръчки за иновации“ (с конкретно позоваване на „обществените поръчки за развойни дейности“ (23)).

| 5.2.2.2. | Да се подпомага укрепването на процесите за развитие, свързани със „зелената икономика“, включително и създаването на нови предприятия въз основа на екологичните характеристики на Алпийския регион и на големите производствени и иновативни възможности, които характеризират района. |
| --- | --- |

5.2.2.2.

Да се подпомага укрепването на процесите за развитие, свързани със „зелената икономика“, включително и създаването на нови предприятия въз основа на екологичните характеристики на Алпийския регион и на големите производствени и иновативни възможности, които характеризират района.

| 5.2.2.3. | Да се насърчават продуктите на Алпийския регион с политика на „популяризиране на марката“ или чрез отделни марки с позоваване на принадлежността и териториален маркетинг. Използването на „екосистеми продукти и услуги“ (24) предоставя допълнителна добавена стойност в подкрепа на конкурентоспособността на района. |
| --- | --- |

5.2.2.3.

Да се насърчават продуктите на Алпийския регион с политика на „популяризиране на марката“ или чрез отделни марки с позоваване на принадлежността и териториален маркетинг. Използването на „екосистеми продукти и услуги“ (24) предоставя допълнителна добавена стойност в подкрепа на конкурентоспособността на района.

| 5.2.2.4. | Да се засилват сътрудничествата между научните и технологичните паркове, университетите, изследователските центрове и МСП и да се укрепва капацитетът на научноизследователските инфраструктури и техните връзки с ключови институции в световен мащаб. В определянето на „плана за действие“ на EUSALP е желателно да бъде идентифициран хоризонтален приоритет в подкрепа на научно-изследователските дейности и иновациите. |
| --- | --- |

5.2.2.4.

Да се засилват сътрудничествата между научните и технологичните паркове, университетите, изследователските центрове и МСП и да се укрепва капацитетът на научноизследователските инфраструктури и техните връзки с ключови институции в световен мащаб. В определянето на „плана за действие“ на EUSALP е желателно да бъде идентифициран хоризонтален приоритет в подкрепа на научно-изследователските дейности и иновациите.

| 5.2.2.5. | Да се разработи обща стратегия за трансформиране на макрорегионалното алпийско пространство в устойчива туристическа дестинация в световен мащаб въз основа на природното, културното и историческото наследство. |
| --- | --- |

5.2.2.5.

Да се разработи обща стратегия за трансформиране на макрорегионалното алпийско пространство в устойчива туристическа дестинация в световен мащаб въз основа на природното, културното и историческото наследство.

| 5.2.2.6. | Да се поддържа централното място на приоритета „заетост“ в EUSALP, като се обръща особено внимание на младите хора и лицата, засегнати от дългосрочна безработица. От основно значение е да се подкрепя създаването на нови стабилни и качествени работни места, като по този начин се обръща внимание и на проблема, свързан със сезонната заетост, която е характерна преди всичко за „планинските и селските“ туристически райони в Алпийския регион. |
| --- | --- |

5.2.2.6.

Да се поддържа централното място на приоритета „заетост“ в EUSALP, като се обръща особено внимание на младите хора и лицата, засегнати от дългосрочна безработица. От основно значение е да се подкрепя създаването на нови стабилни и качествени работни места, като по този начин се обръща внимание и на проблема, свързан със сезонната заетост, която е характерна преди всичко за „планинските и селските“ туристически райони в Алпийския регион.

| 5.2.2.7. | Да се подкрепят инициативи, насочени към създаването на единно пространство за работа, към мобилността на работниците, организирането на транснационални стажове и практики, определението на планове за обучение и кариера в няколко държави и пълното признаване на дипломите и професионалните квалификации. Специално внимание трябва да се обърне на квалификацията на работещите в туристическия сектор, които са по-уязвими от гледна точка на „сезонността“. |
| --- | --- |

5.2.2.7.

Да се подкрепят инициативи, насочени към създаването на единно пространство за работа, към мобилността на работниците, организирането на транснационални стажове и практики, определението на планове за обучение и кариера в няколко държави и пълното признаване на дипломите и професионалните квалификации. Специално внимание трябва да се обърне на квалификацията на работещите в туристическия сектор, които са по-уязвими от гледна точка на „сезонността“.

| 5.2.2.8. | Да се подкрепя сътрудничеството между различните териториални равнища, които са характерни за Алпийския регион, и да се укрепва ролята на метрополните и градските зони като лостове на конкурентоспособността и социалното сближаване. |
| --- | --- |

5.2.2.8.

Да се подкрепя сътрудничеството между различните териториални равнища, които са характерни за Алпийския регион, и да се укрепва ролята на метрополните и градските зони като лостове на конкурентоспособността и социалното сближаване.

| 5.2.2.9. | Да се оказва съдействие за прилагането на мерки в подкрепа на социалните инвестиции и на адаптирането на системите за социална закрила чрез разработването на политики в съответствие със съобщението на Европейската комисия относно „Социални инвестиции за растеж и социално сближаване“ (25). |
| --- | --- |

5.2.2.9.

Да се оказва съдействие за прилагането на мерки в подкрепа на социалните инвестиции и на адаптирането на системите за социална закрила чрез разработването на политики в съответствие със съобщението на Европейската комисия относно „Социални инвестиции за растеж и социално сближаване“ (25).

| 5.2.2.10. | Да се оказва подкрепа за действията, насочени към подпомагане на приобщаването на хората с увреждания, и да се предотврати дискриминацията, основана на расов или етнически произход, възраст, сексуална ориентация или пол. |
| --- | --- |

5.2.2.10.

Да се оказва подкрепа за действията, насочени към подпомагане на приобщаването на хората с увреждания, и да се предотврати дискриминацията, основана на расов или етнически произход, възраст, сексуална ориентация или пол.

5.3.   Втори стълб: Свързване на Алпите — Осигуряване на достъпност и свързаност за всички жители на Алпийския регион

| 5.3.1. | ЕИСК подкрепя насърчаването на териториалното развитие въз основа на сътрудничеството между вътрешните и външните териториални системи, достъпността на услугите, устойчивата мобилност и укрепването на транспорта и комуникационните инфраструктури. |
| --- | --- |

5.3.1.

ЕИСК подкрепя насърчаването на териториалното развитие въз основа на сътрудничеството между вътрешните и външните териториални системи, достъпността на услугите, устойчивата мобилност и укрепването на транспорта и комуникационните инфраструктури.

5.3.2.   Приоритети

| 5.3.2.1. | Да се подкрепя възприемането на новаторски решения за предоставяне на основни услуги за селските и планинските райони (образование, здравеопазване, социални услуги и мобилност), за премахване на цифровото разделение и за развитието на високоскоростна широколентова връзка в целия регион. |
| --- | --- |

5.3.2.1.

Да се подкрепя възприемането на новаторски решения за предоставяне на основни услуги за селските и планинските райони (образование, здравеопазване, социални услуги и мобилност), за премахване на цифровото разделение и за развитието на високоскоростна широколентова връзка в целия регион.

| 5.3.2.2. | Да се укрепва прилагането на ИКТ във всички области от обществен интерес (администрация, здравеопазване, научни изследвания във връзка с възможности за работа, електронно обучение, електронна търговия с алпийски продукти и т.н.) и да се осигури равнище на наличност на подходящи публични услуги, които да отговорят на нуждите от различни териториални системи в Алпийския регион, като се постига по-точен баланс между плътността и достъпността на тези услуги. |
| --- | --- |

5.3.2.2.

Да се укрепва прилагането на ИКТ във всички области от обществен интерес (администрация, здравеопазване, научни изследвания във връзка с възможности за работа, електронно обучение, електронна търговия с алпийски продукти и т.н.) и да се осигури равнище на наличност на подходящи публични услуги, които да отговорят на нуждите от различни териториални системи в Алпийския регион, като се постига по-точен баланс между плътността и достъпността на тези услуги.

| 5.3.2.3. | Да се насърчава интегрирана транспортна система, като се подкрепя обменът в рамките на различните териториални системи и се подобрява управлението на пътническия и товарния превоз, с цел да се намали въздействието върху околната среда и да се увеличат ползите за местните общности. Някои от ключовите елементи за подпомагане на устойчивото развитие на транспорта в Алпийския регион се изразяват в прехвърлянето на товарните превози от автомобилните пътища към железопътните линии и в мерките за ограничаване на използването на вторични алпийски коридори (напр. унифицирани пътни такси за всички алпийски транзитни коридори). |
| --- | --- |

5.3.2.3.

Да се насърчава интегрирана транспортна система, като се подкрепя обменът в рамките на различните териториални системи и се подобрява управлението на пътническия и товарния превоз, с цел да се намали въздействието върху околната среда и да се увеличат ползите за местните общности. Някои от ключовите елементи за подпомагане на устойчивото развитие на транспорта в Алпийския регион се изразяват в прехвърлянето на товарните превози от автомобилните пътища към железопътните линии и в мерките за ограничаване на използването на вторични алпийски коридори (напр. унифицирани пътни такси за всички алпийски транзитни коридори).

| 5.3.2.4. | Да се разработят планове за логистична оперативна съвместимост на макрорегионално равнище и да се засилят мултимодалните връзки на инфраструктурните възли (пристанища, летища и товарни терминали) с широкообхватната мрежа и с връзките към вътрешните водни пътища. |
| --- | --- |

5.3.2.4.

Да се разработят планове за логистична оперативна съвместимост на макрорегионално равнище и да се засилят мултимодалните връзки на инфраструктурните възли (пристанища, летища и товарни терминали) с широкообхватната мрежа и с връзките към вътрешните водни пътища.

| 5.3.2.5. | Да се насърчават транснационални тематични мрежи по отношение на аспекти, свързани с развитието в Алпийския регион, като например управлението на риска, туризма, спорта, горското стопанство, селското стопанство, енергетиката и технологичните услуги. |
| --- | --- |

5.3.2.5.

Да се насърчават транснационални тематични мрежи по отношение на аспекти, свързани с развитието в Алпийския регион, като например управлението на риска, туризма, спорта, горското стопанство, селското стопанство, енергетиката и технологичните услуги.

| 5.3.2.6. | Да се подобри управлението на Алпийския регион чрез по-активно участие на гражданското общество, като същевременно се подкрепя повишаването на осведомеността и подобряването на знанията на гражданите относно основните теми, които засягат Алпийския регион. |
| --- | --- |

5.3.2.6.

Да се подобри управлението на Алпийския регион чрез по-активно участие на гражданското общество, като същевременно се подкрепя повишаването на осведомеността и подобряването на знанията на гражданите относно основните теми, които засягат Алпийския регион.

5.4.   Трети стълб: Опазване на Алпийския регион — Гарантиране на устойчивостта на Алпийския регион

| 5.4.1. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да се поеме още по-твърд ангажимент за устойчивото управление и опазване на околната среда, както и за използването на териториалния капитал на района. |
| --- | --- |

5.4.1.

ЕИСК счита, че е от съществено значение да се поеме още по-твърд ангажимент за устойчивото управление и опазване на околната среда, както и за използването на териториалния капитал на района.

5.4.2.   Приоритети

| 5.4.2.1. | Да се съгласуват действията, насочени към подкрепа на икономическото развитие на Алпийския регион, с поетите ангажименти за борба с изменението на климата, при което растежът и конкурентоспособността на териториалните системи, засегнати от EUSALP, да бъдат отделени от потреблението на природни ресурси и суровини. |
| --- | --- |

5.4.2.1.

Да се съгласуват действията, насочени към подкрепа на икономическото развитие на Алпийския регион, с поетите ангажименти за борба с изменението на климата, при което растежът и конкурентоспособността на териториалните системи, засегнати от EUSALP, да бъдат отделени от потреблението на природни ресурси и суровини.

| 5.4.2.2. | Да се повишава осведомеността на местните общности в Алпийския регион относно стойността на екосистемните услуги и справедливото и устойчиво управление на природния капитал. Алпите представляват най-важната водоснабдителна зона на Европа. Поради това е от съществено значение да се засилят мерките за подобряване на управлението на водните резерви и на водните басейни в Алпийския регион. |
| --- | --- |

5.4.2.2.

Да се повишава осведомеността на местните общности в Алпийския регион относно стойността на екосистемните услуги и справедливото и устойчиво управление на природния капитал. Алпите представляват най-важната водоснабдителна зона на Европа. Поради това е от съществено значение да се засилят мерките за подобряване на управлението на водните резерви и на водните басейни в Алпийския регион.

| 5.4.2.3. | Да се подпомагат инициативи, насочени към подкрепа на хармонизацията между мерките за опазване на биологичното разнообразие и ландшафтите на Алпийския регион и мерките за тяхното природосъобразно използване. |
| --- | --- |

5.4.2.3.

Да се подпомагат инициативи, насочени към подкрепа на хармонизацията между мерките за опазване на биологичното разнообразие и ландшафтите на Алпийския регион и мерките за тяхното природосъобразно използване.

| 5.4.2.4. | Да се разработят транснационални инструменти и процедури за предотвратяването и намаляването на рисковете (наводнения, свлачища, лавини, горски пожари и т.н.), за интегрираното управление на горите (както по отношение на екологичната и природната стойност, така и като икономически ресурс) и за решаването на проблеми, произтичащи от земеползването (уплътняване на почвата и разрастване на градовете). |
| --- | --- |

5.4.2.4.

Да се разработят транснационални инструменти и процедури за предотвратяването и намаляването на рисковете (наводнения, свлачища, лавини, горски пожари и т.н.), за интегрираното управление на горите (както по отношение на екологичната и природната стойност, така и като икономически ресурс) и за решаването на проблеми, произтичащи от земеползването (уплътняване на почвата и разрастване на градовете).

| 5.4.2.5. | Да се подпомага преходът към енергийна система без въглеродни емисии чрез прилагането на инициативи, насочени към енергийната ефективност, създаването на децентрализирани енергоразпределителни мрежи въз основа на възобновяеми източници и подобряването на моделите на заселване и обществения транспорт въз основа на концепцията за икономии на енергия. |
| --- | --- |

5.4.2.5.

Да се подпомага преходът към енергийна система без въглеродни емисии чрез прилагането на инициативи, насочени към енергийната ефективност, създаването на децентрализирани енергоразпределителни мрежи въз основа на възобновяеми източници и подобряването на моделите на заселване и обществения транспорт въз основа на концепцията за икономии на енергия.

| 5.4.2.6. | Да се разработят и прилагат системи за интегрирана мобилност с цел намаляване на зависимостта от леки автомобили и тяхното използване, като се оказва подкрепа за обществения транспорт като услуга от общ интерес и когато е възможно — за форми на мобилност въз основа на задвижване с възобновяеми енергийни източници. |
| --- | --- |

5.4.2.6.

Да се разработят и прилагат системи за интегрирана мобилност с цел намаляване на зависимостта от леки автомобили и тяхното използване, като се оказва подкрепа за обществения транспорт като услуга от общ интерес и когато е възможно — за форми на мобилност въз основа на задвижване с възобновяеми енергийни източници.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Европейска комисия, консултативен документ „Стратегия на ЕС за Алпийския регион (EUSALP)“.

1

(2)  Заключения на Европейския съвет, EUCO 23/1/11 REV 1, 23 и 24 юни 2011 г.

2

(3)  ОВ C 12, 15 януари 2015 г., стр. 64.

3

(4)  Бяла книга на Комитета на регионите за многостепенното управление (CONST — IV/020, 2009 г.).

4

(5)  Европейска комисия: „Европейски кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове“, C (2013) 9651 final.

5

„Европейски кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове“,

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/

7

(8)  http://www.balticsea-region-strategy.eu.

8

(9)  http://www.danube-region.eu.

9

(10)  http://www.ai-macroregion.eu.

10

(11)  Становище на ЕИСК: „Към макрорегионална стратегия на ЕС за постигане на икономическо, социално и териториално сближаване в Средиземноморието“,
  ОВ C 170, 5.6.2014 г., стр. 1.

11

„Към макрорегионална стратегия на ЕС за постигане на икономическо, социално и териториално сближаване в Средиземноморието“,

(12)  Работна група „Алпийски държави“ (Arge-Alp); Алпийско-Адриатически съюз (Alpe-Adria); Еврорегион „Алпи — Средиземно море“ (Alp-Med); Еврорегион „Тирол — Южен Тирол — Трентино“; Алпийска конвенция; програма „Алпийско пространство“; Трансгранично сътрудничество.

12

(13)  Европейски съвет от 19 и 20 декември 2013 г. — стр. 26.

13

(14)  Конференция, проведена в Гренобъл на 18 октомври 2013 г. с участието на представители на правителствата и председателите на регионите, включени в EUSALP.

14

(15)  Управление на макрорегионалните стратегии, COM(2014) 284 final.

15

(16)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1303/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г.

16

(17)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1290/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.

17

(18)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1287/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.

18

(19)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1315/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.

19

(20)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.

20

(21)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1288/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.

21

(22)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1293/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г.

22

(23)  Член 131 от Финансов регламент (ЕС) No 966/2012.

23

(24)  Сред екосистемните блага са например храната, водата, горивата и дървеният материал; а екосистемните услуги са водоснабдяването и пречистването на въздуха, естественото рециклиране на отпадъците, почвообразуването, опрашването и много други естествени регулаторни механизми.

24

(25)  COM(2013) 83 final.

25

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/17

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Капацитет на летищата в ЕС“

(проучвателно становище по искане на Европейската комисия)

(2015/C 230/03)

| Докладчик: | г-н J. KRAWCZYK |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н J. KRAWCZYK

На 4 септември 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Капацитет на летищата в ЕС“ (проучвателно становище).

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 117 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | За да се намери решение на въпроса с недостига на капацитет, трябва да се използват по-ефективно съществуващите активи на летищата в ЕС. По-голямата интермодалност, по-добрата свързаност, по-ефективното използване на вторични центрове и малки летища, по-големите самолети и оптимизирането на процесите биха могли да бъдат подходящи решения. Това се отнася и до приемането на т.нар. „пакет за летищата“ и прилагането на Единното европейско небе (ЕЕН) и Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR). Капацитетът на летищата трябва да се превърне в пълноправен стълб на ЕЕН. |
| --- | --- |

1.1.

За да се намери решение на въпроса с недостига на капацитет, трябва да се използват по-ефективно съществуващите активи на летищата в ЕС. По-голямата интермодалност, по-добрата свързаност, по-ефективното използване на вторични центрове и малки летища, по-големите самолети и оптимизирането на процесите биха могли да бъдат подходящи решения. Това се отнася и до приемането на т.нар. „пакет за летищата“ и прилагането на Единното европейско небе (ЕЕН) и Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR). Капацитетът на летищата трябва да се превърне в пълноправен стълб на ЕЕН.

| 1.2. | В дългосрочен план капацитет на летищата ще трябва да се изгражда под формата на инфраструктура, напр. терминали и писти. Основната цел на разширяването на летищата трябва да бъде подобряването на връзките на устойчива икономическа основа. На центровете на ЕС трябва да се даде реална възможност да отговорят на нарастващото търсене, което включва скъсяване на процесите на планиране, за да се реагира бързо на евентуално увеличение на търсенето. |
| --- | --- |

1.2.

В дългосрочен план капацитет на летищата ще трябва да се изгражда под формата на инфраструктура, напр. терминали и писти. Основната цел на разширяването на летищата трябва да бъде подобряването на връзките на устойчива икономическа основа. На центровете на ЕС трябва да се даде реална възможност да отговорят на нарастващото търсене, което включва скъсяване на процесите на планиране, за да се реагира бързо на евентуално увеличение на търсенето.

| 1.3. | Разширяването на летищата — когато това е обосновано — трябва да се вписва в балансиран подход. Първо, летищата имат положително икономическо въздействие върху съседните си райони. За ЕИСК е ясно, че това положително въздействие трябва да се запази. Второ, въпросите, свързани с околната среда, трябва да се оценяват по прозрачен начин. Трето, разширяването на летищата има обществено измерение. Това налага обществен диалог, в който да участват, например службите за контрол на въздушното движение, летищните власти, авиокомпаниите, заинтересовани страни на регионално равнище, местните жители, правителството и др. |
| --- | --- |

1.3.

Разширяването на летищата — когато това е обосновано — трябва да се вписва в балансиран подход. Първо, летищата имат положително икономическо въздействие върху съседните си райони. За ЕИСК е ясно, че това положително въздействие трябва да се запази. Второ, въпросите, свързани с околната среда, трябва да се оценяват по прозрачен начин. Трето, разширяването на летищата има обществено измерение. Това налага обществен диалог, в който да участват, например службите за контрол на въздушното движение, летищните власти, авиокомпаниите, заинтересовани страни на регионално равнище, местните жители, правителството и др.

| 1.4. | ЕИСК изразява убеждението, че е от решаващо значение държавите членки да вземат мерки по отношение на планирането и управлението на земеползването. В противен случай развитието на летищата ще бъде възпрепятствано от множество непредвидени и ненужни пречки, а в някои случаи ще бъде застрашен и настоящият капацитет на летищата. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК изразява убеждението, че е от решаващо значение държавите членки да вземат мерки по отношение на планирането и управлението на земеползването. В противен случай развитието на летищата ще бъде възпрепятствано от множество непредвидени и ненужни пречки, а в някои случаи ще бъде застрашен и настоящият капацитет на летищата.

| 1.5. | Съществуващите регионални летища би трябвало да се развиват само там, където има ясно изразено търсене на повече трафик. Правителствата на държавите членки следва да установят предизвикателствата, свързани с капацитета, и да определят стратегии за преодоляването им. Освен в случаите на задължение за предоставяне на обществена услуга, ЕС би трябвало да спре да финансира развиването на регионален капацитет на нови терени, без да се засягат правилата по смисъла на член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.5.

Съществуващите регионални летища би трябвало да се развиват само там, където има ясно изразено търсене на повече трафик. Правителствата на държавите членки следва да установят предизвикателствата, свързани с капацитета, и да определят стратегии за преодоляването им. Освен в случаите на задължение за предоставяне на обществена услуга, ЕС би трябвало да спре да финансира развиването на регионален капацитет на нови терени, без да се засягат правилата по смисъла на член 107 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

| 1.6. | Според ЕИСК новите насоки на ЕС за държавните помощи за летищата и въздушните превозвачи са много ценни, тъй като предоставят правна сигурност. Възможността за запазването на неустойчивите регионални летища ще бъде, в крайна сметка, проверена въз основа на общи критерии. |
| --- | --- |

1.6.

Според ЕИСК новите насоки на ЕС за държавните помощи за летищата и въздушните превозвачи са много ценни, тъй като предоставят правна сигурност. Възможността за запазването на неустойчивите регионални летища ще бъде, в крайна сметка, проверена въз основа на общи критерии.

| 1.7. | Последователността и яснотата на регулаторните правила са от основно значение за осигуряването на необходимите стимули за гарантиране на дългосрочни инвестиции в инфраструктура, така че летищата да могат да намерят адекватно решение на проблема с недостига на капацитет. |
| --- | --- |

1.7.

Последователността и яснотата на регулаторните правила са от основно значение за осигуряването на необходимите стимули за гарантиране на дългосрочни инвестиции в инфраструктура, така че летищата да могат да намерят адекватно решение на проблема с недостига на капацитет.

| 1.8. | Капацитетът на летищата има и политическо измерение. ЕИСК изразява категоричното си убеждение, че ЕС, съвместно с държавите членки и заинтересованите страни, включително и социалните партньори, трябва да вземе общо стратегическо решение за това кои летища ще бъдат важни за системата и би трябвало да бъдат изведени на преден план през следващите години. За запазването на конкурентоспособността на въздухоплаването в ЕС на глобализираните пазари е необходимо спешно да бъде приета интегрирана европейска стратегия за въздухоплаването, която да отчита икономическите, екологичните и социалните аспекти, както и създаването на работни места. |
| --- | --- |

1.8.

Капацитетът на летищата има и политическо измерение. ЕИСК изразява категоричното си убеждение, че ЕС, съвместно с държавите членки и заинтересованите страни, включително и социалните партньори, трябва да вземе общо стратегическо решение за това кои летища ще бъдат важни за системата и би трябвало да бъдат изведени на преден план през следващите години. За запазването на конкурентоспособността на въздухоплаването в ЕС на глобализираните пазари е необходимо спешно да бъде приета интегрирана европейска стратегия за въздухоплаването, която да отчита икономическите, екологичните и социалните аспекти, както и създаването на работни места.

| 1.9. | Трябва да се направи оценка на проектите за летищна инфраструктура, съфинансирани от ЕС през последните години. ЕИСК приветства ангажимента на Европейската сметна палата за извършване на тази важна дейност. Заключенията и препоръките от тази работа би трябвало да бъдат предмет на обществен дебат. |
| --- | --- |

1.9.

Трябва да се направи оценка на проектите за летищна инфраструктура, съфинансирани от ЕС през последните години. ЕИСК приветства ангажимента на Европейската сметна палата за извършване на тази важна дейност. Заключенията и препоръките от тази работа би трябвало да бъдат предмет на обществен дебат.

| 1.10. | ЕИСК смята, че Европейската комисия (ЕК) би трябвало да опрости и рационализира структурите, които управляват въздухоплаването в ЕС, и по-специално летищата в ЕС. Комисията се нуждае от пълни и надеждни данни и информация относно операциите на летищата в ЕС. Понастоящем такива данни не са налични. ЕИСК призовава управляващите органи на летищата и публичните власти да ги предоставят. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК смята, че Европейската комисия (ЕК) би трябвало да опрости и рационализира структурите, които управляват въздухоплаването в ЕС, и по-специално летищата в ЕС. Комисията се нуждае от пълни и надеждни данни и информация относно операциите на летищата в ЕС. Понастоящем такива данни не са налични. ЕИСК призовава управляващите органи на летищата и публичните власти да ги предоставят.

2.   Въведение

| 2.1. | Летищата в ЕС са ценен актив, но въпреки това през следващите години няколко големи летища ще имат проблеми с все по-голямото претоварване, докато капацитетът на много други няма да бъде използван в достатъчна степен. Би могло да се твърди, че на територията на целия ЕС съществува достатъчно капацитет, но въпросът е в това дали той се намира на подходящото място. |
| --- | --- |

2.1.

Летищата в ЕС са ценен актив, но въпреки това през следващите години няколко големи летища ще имат проблеми с все по-голямото претоварване, докато капацитетът на много други няма да бъде използван в достатъчна степен. Би могло да се твърди, че на територията на целия ЕС съществува достатъчно капацитет, но въпросът е в това дали той се намира на подходящото място.

| 2.2. | През последните години обществената дискусия за капацитета на летищата се водеше най-вече в два контекста: загубата на капацитет в централните летищни центрове в полза на конкуренти извън ЕС и Европа като Турция и държавите от Персийския залив и „синдромът Райънеър“ — нискотарифни авиокомпании, които водят до бързо нарастване на трафика на по-малките регионални летища, но не са стабилни ползватели в дългосрочен план. Проблемът обаче се крие много по-дълбоко. |
| --- | --- |

2.2.

През последните години обществената дискусия за капацитета на летищата се водеше най-вече в два контекста: загубата на капацитет в централните летищни центрове в полза на конкуренти извън ЕС и Европа като Турция и държавите от Персийския залив и „синдромът Райънеър“ — нискотарифни авиокомпании, които водят до бързо нарастване на трафика на по-малките регионални летища, но не са стабилни ползватели в дългосрочен план. Проблемът обаче се крие много по-дълбоко.

| 2.3. | През 2007 г. ЕК публикува съобщението си „План за действие относно капацитета, ефективността и безопасността на летищата в Европа“, в което констатира нарастващото несъответствие между капацитета и търсенето в редица центрове в ЕС (1) и предложи няколко мерки за по-добро използване на съществуващия капацитет. През 2007 г. Европейският парламент (ЕП) прие доклад по собствена инициатива в отговор на Плана за действие на Комисията, в който приветства съобщението на ЕК и разгледа значението на проблема с недостига на капацитет на летищата. |
| --- | --- |

2.3.

През 2007 г. ЕК публикува съобщението си „План за действие относно капацитета, ефективността и безопасността на летищата в Европа“, в което констатира нарастващото несъответствие между капацитета и търсенето в редица центрове в ЕС (1) и предложи няколко мерки за по-добро използване на съществуващия капацитет. През 2007 г. Европейският парламент (ЕП) прие доклад по собствена инициатива в отговор на Плана за действие на Комисията, в който приветства съобщението на ЕК и разгледа значението на проблема с недостига на капацитет на летищата.

| 2.4. | През 2011 г. ЕК публикува друго съобщение (2) относно капацитета като част от т.нар. „пакет за по-добри летища“, в който капацитетът и качеството се определят като основните предизвикателства за европейските летища. |
| --- | --- |

2.4.

През 2011 г. ЕК публикува друго съобщение (2) относно капацитета като част от т.нар. „пакет за по-добри летища“, в който капацитетът и качеството се определят като основните предизвикателства за европейските летища.

| 2.5. | Евроконтрол осъществи няколко проучвания на тема „Предизвикателства на растежа“ през 2004 г., 2008 г. и 2013 г., предричайки критичен недостиг на капацитет през следващите 20 години. |
| --- | --- |

2.5.

Евроконтрол осъществи няколко проучвания на тема „Предизвикателства на растежа“ през 2004 г., 2008 г. и 2013 г., предричайки критичен недостиг на капацитет през следващите 20 години.

| 2.6. | Подобни енергични действия показват неотложността на проблема с недостига на капацитет. Въздухоплавателният сектор вече постигна значителни резултати. Капацитетът и ефективността бяха оптимизирани във всички полета на действие. Сред тях са:






  — | по-добри и повече интермодални връзки до и от някои летища; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Подобни енергични действия показват неотложността на проблема с недостига на капацитет. Въздухоплавателният сектор вече постигна значителни резултати. Капацитетът и ефективността бяха оптимизирани във всички полета на действие. Сред тях са:

—

по-добри и повече интермодални връзки до и от някои летища;

| — | реорганизация на вътрешните процедури в цялата система на въздухоплаването, включително процесите на консолидация и |
| --- | --- |

—

реорганизация на вътрешните процедури в цялата система на въздухоплаването, включително процесите на консолидация и

| — | прилагане на Съвместното вземане на решения за летищата (A-CDM) във все по-голям брой летища. |
| --- | --- |

—

прилагане на Съвместното вземане на решения за летищата (A-CDM) във все по-голям брой летища.

| 2.6.1. | От 2004 г. инициативата Единно европейско небе (ЕЕН) се стреми да постигне по-добро използване на европейското въздушно пространство и да смекчи отрицателните последици от неговата разпокъсаност. Летищата, участващи в ЕЕН, допринасят за целите на инициативата и в рамките на програмата за Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR). Недостигът на наземен капацитет застрашава успеха на ЕЕН. |
| --- | --- |

2.6.1.

От 2004 г. инициативата Единно европейско небе (ЕЕН) се стреми да постигне по-добро използване на европейското въздушно пространство и да смекчи отрицателните последици от неговата разпокъсаност. Летищата, участващи в ЕЕН, допринасят за целите на инициативата и в рамките на програмата за Изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR). Недостигът на наземен капацитет застрашава успеха на ЕЕН.

| 2.7. | Понастоящем Комисията работи върху по-подробно развити идеи за бъдещата стратегия за летищата със заинтересовани страни в Европейската обсерватория на капацитета на летищата. Обсерваторията има три задачи:






  а) | да подпомага Комисията в търсенето на решение на предизвикателствата, свързани с капацитета на летищата и качеството; |
| --- | --- | --- |

2.7.

Понастоящем Комисията работи върху по-подробно развити идеи за бъдещата стратегия за летищата със заинтересовани страни в Европейската обсерватория на капацитета на летищата. Обсерваторията има три задачи:

а)

да подпомага Комисията в търсенето на решение на предизвикателствата, свързани с капацитета на летищата и качеството;

| б) | да насърчава споделянето на опит и най-добри практики във и извън Европа; и |
| --- | --- |

б)

да насърчава споделянето на опит и най-добри практики във и извън Европа; и

| в) | да създаде по-ясна картина на проблема, на неговото въздействие и да предложи възможни решения, включително и политически. |
| --- | --- |

в)

да създаде по-ясна картина на проблема, на неговото въздействие и да предложи възможни решения, включително и политически.

ЕИСК приветства създаването на Обсерваторията и насърчава по-нататъшната ѝ вече доказано качествена работа.

3.   Развитие на европейските летища през последното десетилетие

| 3.1. | В Европа има над 450 летища и въпреки това европейските летища все още са изправени пред предстоящ недостиг на капацитет. |
| --- | --- |

3.1.

В Европа има над 450 летища и въпреки това европейските летища все още са изправени пред предстоящ недостиг на капацитет.

| 3.2. | Международният съвет на летищата (ACI) за Европа разделя летищата на групи, както следва: |
| --- | --- |

3.2.

Международният съвет на летищата (ACI) за Европа разделя летищата на групи, както следва:

| Група летища според ACI | Големина (милиони пътници на година) | Брой летища в Европа |
| --- | --- | --- |
| 1 | > 25 | 14 |
| 2 | 10—25 | 23 |
| 3 | 5—10 | 34 |
| 4 | < 5 | 390 |

Група летища според ACI

Големина (милиони пътници на година)

Брой летища в Европа

1

> 25

14

2

10—25

23

3

5—10

34

4

< 5

390

Голяма част от трафика се поема от относително малък брой летища. Обяснението се крие в различните летищни модели. Групи летища 3 и 4 са доста малки, предоставят връзки „от точка до точка“, захранват трафика на по-големите летища и осигуряват обществени услуги. Това означава, че множество големи летища зависят от малки летища.

Летище тип централен „хъб“ е „единично летище, на което една или повече авиокомпании предлагат интегрирана мрежа от услуги за връзка с широк кръг дестинации с голяма честота“ (източник: Асоциация на европейските авиокомпании (АЕА), Европейски летища, Брюксел, 1995 г.).

| 3.2.1. | При системата „от точка до точка“ пътниците пътуват директно от произхода до дестинацията, без прекачване. |
| --- | --- |

3.2.1.

При системата „от точка до точка“ пътниците пътуват директно от произхода до дестинацията, без прекачване.

| 3.2.2. | Двете системи се допълват. Те просто имат различни цели: системата на централен „хъб“ е насочена към постигането на максимално свързаност, докато системата „от точка до точка“ се стреми да постигне възможно най-голяма степен на мобилност и гъвкавост. |
| --- | --- |

3.2.2.

Двете системи се допълват. Те просто имат различни цели: системата на централен „хъб“ е насочена към постигането на максимално свързаност, докато системата „от точка до точка“ се стреми да постигне възможно най-голяма степен на мобилност и гъвкавост.

| 3.3. | ЕС финансира извънредно голям брой проекти за летищна инфраструктура. Според ЕИСК липсва публично достъпна информация за тези инвестиции и за тяхната ефективност във връзка с постигането на допълнителна свързаност и ефективност за обществеността. |
| --- | --- |

3.3.

ЕС финансира извънредно голям брой проекти за летищна инфраструктура. Според ЕИСК липсва публично достъпна информация за тези инвестиции и за тяхната ефективност във връзка с постигането на допълнителна свързаност и ефективност за обществеността.

| 3.4. | ЕИСК счита, че нововъведените насоки на ЕС (3) за държавните помощи за летищата и въздушните превозвачи са много ценни, тъй като предоставят правна сигурност. Освен това в насоките се прави разграничение между летища, необходими например за предоставяне на обществени услуги и летища, които са излишни, т.е., летища, които нито могат да покриват оперативните си разходи, нито са необходими за запазването на обществена услуга. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК счита, че нововъведените насоки на ЕС (3) за държавните помощи за летищата и въздушните превозвачи са много ценни, тъй като предоставят правна сигурност. Освен това в насоките се прави разграничение между летища, необходими например за предоставяне на обществени услуги и летища, които са излишни, т.е., летища, които нито могат да покриват оперативните си разходи, нито са необходими за запазването на обществена услуга.

4.   Очаквания за бъдещ растеж

| 4.1. | Бъдещите пазари на въздухоплаването ще бъдат Азиатско-Тихоокеанският регион, Латинска Америка, Африка и Близкият Изток. До 2032 г. средният годишен прираст на пътническите потоци в тези региони ще възлиза на между 6 и 7 %. Средният темп на растежа в Европа и Северна Америка ще бъде около 3 %. |
| --- | --- |

4.1.

Бъдещите пазари на въздухоплаването ще бъдат Азиатско-Тихоокеанският регион, Латинска Америка, Африка и Близкият Изток. До 2032 г. средният годишен прираст на пътническите потоци в тези региони ще възлиза на между 6 и 7 %. Средният темп на растежа в Европа и Северна Америка ще бъде около 3 %.

Освен това понастоящем в процес на изграждане е огромен обем от капацитет извън ЕС. Китай построи близо 80 летища. Понастоящем Турция, Дубай и Сингапур изграждат гигантски платформи, които ще могат да поемат до 160 милиона пътници — значително повече отколкото най-голямото летище в света днес — Атланта с 96 милиона пътници.

| 4.2. | В последния си доклад „Предизвикателства на растежа“ от 2013 г. Евроконтрол констатира, че през следващите 20 години се очаква свиване на капацитета. Според най-вероятния сценарий през 2035 г. няма да бъдат изпълнени 1,9 млн. полета поради ограничения, свързани с капацитета. Това съответства на 12 % от търсенето. Двайсет летища в Европа ще бъдат силно претоварени в продължение на над шест часа дневно, докато понастоящем това се отнася само за три. |
| --- | --- |

4.2.

В последния си доклад „Предизвикателства на растежа“ от 2013 г. Евроконтрол констатира, че през следващите 20 години се очаква свиване на капацитета. Според най-вероятния сценарий през 2035 г. няма да бъдат изпълнени 1,9 млн. полета поради ограничения, свързани с капацитета. Това съответства на 12 % от търсенето. Двайсет летища в Европа ще бъдат силно претоварени в продължение на над шест часа дневно, докато понастоящем това се отнася само за три.

| 4.2.1. | Нарастването на капацитета няма да бъде равномерно разпределено между европейските летища. Най-голям растеж ще се наблюдава в Източна Европа, докато вътрешноевропейският трафик и делът на трафика в Северозападна Европа ще намаляват. ЕИСК отбелязва това развитие и смята, че европейските летища трябва да съумеят да отговорят на тези предизвикателства. |
| --- | --- |

4.2.1.

Нарастването на капацитета няма да бъде равномерно разпределено между европейските летища. Най-голям растеж ще се наблюдава в Източна Европа, докато вътрешноевропейският трафик и делът на трафика в Северозападна Европа ще намаляват. ЕИСК отбелязва това развитие и смята, че европейските летища трябва да съумеят да отговорят на тези предизвикателства.

5.   Предизвикателства на растежа

| 5.1. | Според ЕИСК е от съществено значение да се укрепят европейската конкурентоспособност и привлекателност за инвестиции в сектора на въздухоплаването. От решаващо значение в тази връзка е наземният капацитет. |
| --- | --- |

5.1.

Според ЕИСК е от съществено значение да се укрепят европейската конкурентоспособност и привлекателност за инвестиции в сектора на въздухоплаването. От решаващо значение в тази връзка е наземният капацитет.

| 5.2. | ЕИСК е убеден, че ЕЕН трябваше да бъде отдавна приведено в изпълнение и че тази инициатива е необходима за посрещането на предизвикателството, свързано с недостига на капацитет. Дори и само свеждането до минимум на закъсненията би имало непосредствен ефект върху капацитета на системата и нейните летища. ЕИСК изразява съгласие с ACI, че наземният капацитет би трябвало да се превърне в пълноправен стълб на ЕЕН и че целите за наземния капацитет би трябвало да съответстват на тези на ЕЕН. |
| --- | --- |

5.2.

ЕИСК е убеден, че ЕЕН трябваше да бъде отдавна приведено в изпълнение и че тази инициатива е необходима за посрещането на предизвикателството, свързано с недостига на капацитет. Дори и само свеждането до минимум на закъсненията би имало непосредствен ефект върху капацитета на системата и нейните летища. ЕИСК изразява съгласие с ACI, че наземният капацитет би трябвало да се превърне в пълноправен стълб на ЕЕН и че целите за наземния капацитет би трябвало да съответстват на тези на ЕЕН.

| 5.3. | В осъщественото от Евроконтрол проучване „Предизвикателства на растежа“ се предлагат шест мерки, които, ако бъдат приложени в съчетание, биха могли да намалят обема на незадоволеното търсене през 2035 г. с 42 %. Това означава 8 00  000 допълнителни полета или 50 млн. пътници. Възможните решения включват:






  — | по-големи самолети; |
| --- | --- | --- |

5.3.

В осъщественото от Евроконтрол проучване „Предизвикателства на растежа“ се предлагат шест мерки, които, ако бъдат приложени в съчетание, биха могли да намалят обема на незадоволеното търсене през 2035 г. с 42 %. Това означава 8 00  000 допълнителни полета или 50 млн. пътници. Възможните решения включват:

—

по-големи самолети;

| — | допълнителни високоскоростни влакове; |
| --- | --- |

—

допълнителни високоскоростни влакове;

| — | алтернативни решения на местно равнище: авиолиниите следва да се разрастват там, където има наличен капацитет; |
| --- | --- |

—

алтернативни решения на местно равнище: авиолиниите следва да се разрастват там, където има наличен капацитет;

| — | по-добро използване на по-малките летища; |
| --- | --- |

—

по-добро използване на по-малките летища;

| — | привеждане в изпълнение на SESAR; и |
| --- | --- |

—

привеждане в изпълнение на SESAR; и

| — | консолидиране на полетните планове. |
| --- | --- |

—

консолидиране на полетните планове.

| 5.3.1. | Според разбирането на ЕИСК тези мерки следва да се предприемат с цел посрещане на незадоволеното търсене, но той смята, че те може да се окажат недостатъчни за посрещането на цялото бъдещо търсене. Освен това не всички от тези мерки са приложими към всяко летище в ЕС. |
| --- | --- |

5.3.1.

Според разбирането на ЕИСК тези мерки следва да се предприемат с цел посрещане на незадоволеното търсене, но той смята, че те може да се окажат недостатъчни за посрещането на цялото бъдещо търсене. Освен това не всички от тези мерки са приложими към всяко летище в ЕС.

| 5.4. | Според ЕИСК приемането на предложения от ЕК пакет за летищата също би трябвало да допринесе за по-доброто използване на наличните съоръжения на летищата. ЕИСК призовава за амбициозни резултати от текущата работа в Парламента и Съвета, в съответствие с онова, което предложи в своето становище относно пакета за летищата (4). |
| --- | --- |

5.4.

Според ЕИСК приемането на предложения от ЕК пакет за летищата също би трябвало да допринесе за по-доброто използване на наличните съоръжения на летищата. ЕИСК призовава за амбициозни резултати от текущата работа в Парламента и Съвета, в съответствие с онова, което предложи в своето становище относно пакета за летищата (4).

| 5.5. | В крайна сметка изглежда, че решението на проблема с недостатъчния капацитет на летищата включва изграждане на нов капацитет, наред с оптимизирането на съществуващия. Това е трудно, тъй като много летища вече не са в състояние да инвестират в допълнителен капацитет. В изданието от 2013 г. на доклада си „Предизвикателства на растежа“ Евроконтрол посочва, че „липсата на приходи, трудностите при получаване на финансиране и нарастващата съпротива спрямо проекти за изграждане на транспортна инфраструктура“ са накарали някои летища да преразгледат плановете си за разширяване. |
| --- | --- |

5.5.

В крайна сметка изглежда, че решението на проблема с недостатъчния капацитет на летищата включва изграждане на нов капацитет, наред с оптимизирането на съществуващия. Това е трудно, тъй като много летища вече не са в състояние да инвестират в допълнителен капацитет. В изданието от 2013 г. на доклада си „Предизвикателства на растежа“ Евроконтрол посочва, че „липсата на приходи, трудностите при получаване на финансиране и нарастващата съпротива спрямо проекти за изграждане на транспортна инфраструктура“ са накарали някои летища да преразгледат плановете си за разширяване.

| 5.6. | ЕИСК препоръчва настоятелно да се направи оценка на целесъобразността на направените досега инвестиции от ЕС в летищна инфраструктура. ЕИСК приветства съобщението на Европейската сметна палата, че тя работи по този въпрос, и препоръчва да се използва широка контролна извадка. |
| --- | --- |

5.6.

ЕИСК препоръчва настоятелно да се направи оценка на целесъобразността на направените досега инвестиции от ЕС в летищна инфраструктура. ЕИСК приветства съобщението на Европейската сметна палата, че тя работи по този въпрос, и препоръчва да се използва широка контролна извадка.

6.   Пречки пред разширяването на летищната инфраструктура

| 6.1. | Когато планират разширяването на инфраструктурата си, летищата са изправени пред няколко предизвикателства. Тези предизвикателства или пречки могат да бъдат групирани, както следва:






  — | финансови и икономически предизвикателства; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Когато планират разширяването на инфраструктурата си, летищата са изправени пред няколко предизвикателства. Тези предизвикателства или пречки могат да бъдат групирани, както следва:

—

финансови и икономически предизвикателства;

| — | регулаторни изисквания, включително фактори, свързани с околната среда; |
| --- | --- |

—

регулаторни изисквания, включително фактори, свързани с околната среда;

| — | обществени предизвикателства, напр. нарастваща съпротива от страна на населението; и |
| --- | --- |

—

обществени предизвикателства, напр. нарастваща съпротива от страна на населението; и

| — | съображения от политическо естество. |
| --- | --- |

—

съображения от политическо естество.

| 6.1.1. | Летищата проявяват голяма предпазливост при инвестирането поради неотдавнашната икономическа криза. От една страна, съществува тенденция за намаляване на приходите. От друга страна, летищата са изправени пред нарастващи разходи за сигурност и безопасност (оперативни разходи). Неотдавнашните подобрени решения относно държавните помощи и новите насоки за държавните помощи означават, че за по-малките летища ще бъде по-голямо предизвикателство да останат икономически жизнеспособни. Осигуряването на финансиране за инфраструктурни проекти се превърна в сериозно предизвикателство за летищата. |
| --- | --- |

6.1.1.

Летищата проявяват голяма предпазливост при инвестирането поради неотдавнашната икономическа криза. От една страна, съществува тенденция за намаляване на приходите. От друга страна, летищата са изправени пред нарастващи разходи за сигурност и безопасност (оперативни разходи). Неотдавнашните подобрени решения относно държавните помощи и новите насоки за държавните помощи означават, че за по-малките летища ще бъде по-голямо предизвикателство да останат икономически жизнеспособни. Осигуряването на финансиране за инфраструктурни проекти се превърна в сериозно предизвикателство за летищата.

| 6.1.2. | Те трябва да отговарят редовно на множество изисквания. Административните процедури са много сложни, особено що се отнася до въпроси, свързани със сигурността и околната среда. ЕИСК изобщо не отрича значението на изискванията във връзка с околната среда. Към тези въпроси обаче трябва да се възприема балансиран подход. Европейската комисия вече постигна добър напредък, например с Регламент (ЕС) No 598/2014 относно определянето на правила и процедури за въвеждането на свързани с шума експлоатационни ограничения на летищата в Съюза в рамките на балансирания подход. Европейският сектор на въздухоплаването е в добра позиция за постигане на „зелен растеж“. ЕИСК предупреждава Европейската комисия по-специално във връзка с прилагането на неинтегрирани решения на проблемите, свързани с околната среда. Комитетът изтъква необходимостта от интегрирани глобални решения. Като се има това предвид, Европейската комисия би могла да предприеме целесъобразна първа стъпка, възлагайки широкомащабен проект за картографиране и документиране на съществуващите ограничения, свързани с околната среда, които се отразяват на капацитета на европейските летища. |
| --- | --- |

6.1.2.

Те трябва да отговарят редовно на множество изисквания. Административните процедури са много сложни, особено що се отнася до въпроси, свързани със сигурността и околната среда. ЕИСК изобщо не отрича значението на изискванията във връзка с околната среда. Към тези въпроси обаче трябва да се възприема балансиран подход. Европейската комисия вече постигна добър напредък, например с Регламент (ЕС) No 598/2014 относно определянето на правила и процедури за въвеждането на свързани с шума експлоатационни ограничения на летищата в Съюза в рамките на балансирания подход. Европейският сектор на въздухоплаването е в добра позиция за постигане на „зелен растеж“. ЕИСК предупреждава Европейската комисия по-специално във връзка с прилагането на неинтегрирани решения на проблемите, свързани с околната среда. Комитетът изтъква необходимостта от интегрирани глобални решения. Като се има това предвид, Европейската комисия би могла да предприеме целесъобразна първа стъпка, възлагайки широкомащабен проект за картографиране и документиране на съществуващите ограничения, свързани с околната среда, които се отразяват на капацитета на европейските летища.

| 6.1.3. | Нарастващите обществени предизвикателства под формата на растяща съпротива на населението срещу инфраструктурни проекти създават нов проблем. Проектите за разширяване на големите летища — „хъбове“ в ЕС са спрени, някои от тях от повече от десет години. Като пример могат да се посочат проектите за евентуално трето летище в Париж и за допълнителни писти на летищата във Франкфурт и Мюнхен и дискусията в Обединеното кралство/Лондон за това как най-добре да се разшири капацитетът в мултимодална метрополна среда. |
| --- | --- |

6.1.3.

Нарастващите обществени предизвикателства под формата на растяща съпротива на населението срещу инфраструктурни проекти създават нов проблем. Проектите за разширяване на големите летища — „хъбове“ в ЕС са спрени, някои от тях от повече от десет години. Като пример могат да се посочат проектите за евентуално трето летище в Париж и за допълнителни писти на летищата във Франкфурт и Мюнхен и дискусията в Обединеното кралство/Лондон за това как най-добре да се разшири капацитетът в мултимодална метрополна среда.

| 6.1.4. | Нараства съпротивата на обществото в резултат, между другото, от шумовото замърсяване. От друга страна, летищата и въздушните превозвачи харчат огромни суми за мерки за намаляване на шума. Така например, летище Виена стартира схема за защита от шума, която обхваща 12  000 домакинства. Очакваните общи разходи ще възлязат на около 51 милиона евро, от които 37 милиона евро ще бъдат предоставени пряко от Flughafen Wien AG. Бюджетът на летищата в Лиеж и Шарлероа за обратно изкупуване или шумоизолиране на 20  816 домакинства възлиза на 444 милиона евро. През периода 2007 — 2011 г. лондонското летище Хийтроу похарчи 37 милиона евро за мерки за намаляване на шума. |
| --- | --- |

6.1.4.

Нараства съпротивата на обществото в резултат, между другото, от шумовото замърсяване. От друга страна, летищата и въздушните превозвачи харчат огромни суми за мерки за намаляване на шума. Така например, летище Виена стартира схема за защита от шума, която обхваща 12  000 домакинства. Очакваните общи разходи ще възлязат на около 51 милиона евро, от които 37 милиона евро ще бъдат предоставени пряко от Flughafen Wien AG. Бюджетът на летищата в Лиеж и Шарлероа за обратно изкупуване или шумоизолиране на 20  816 домакинства възлиза на 444 милиона евро. През периода 2007 — 2011 г. лондонското летище Хийтроу похарчи 37 милиона евро за мерки за намаляване на шума.

| 6.1.5. | Правителствата на държавите членки следва да установят предизвикателствата, свързани с капацитета, и да определят стратегии за преодоляването им. Във връзка с това става очевидна необходимостта ЕС да заеме силна лидерска позиция за координиране на тези национални стратегии във връзка с капацитета и предоставяне на целесъобразни финансови насоки и подкрепа. Критериите за финансиране от страна на ЕС на летищни съоръжения на нови терени би трябвало да бъдат много строги. ЕС би трябвало да ограничи финансирането на подобни проекти до онези, които са финансово жизнеспособни или отговарят на критерии за задължение за обществена услуга. |
| --- | --- |

6.1.5.

Правителствата на държавите членки следва да установят предизвикателствата, свързани с капацитета, и да определят стратегии за преодоляването им. Във връзка с това става очевидна необходимостта ЕС да заеме силна лидерска позиция за координиране на тези национални стратегии във връзка с капацитета и предоставяне на целесъобразни финансови насоки и подкрепа. Критериите за финансиране от страна на ЕС на летищни съоръжения на нови терени би трябвало да бъдат много строги. ЕС би трябвало да ограничи финансирането на подобни проекти до онези, които са финансово жизнеспособни или отговарят на критерии за задължение за обществена услуга.

| 6.1.6. | ЕИСК би искал да посочи, че дискусията относно капацитета има и политическо измерение. ЕИСК изразява категоричното си убеждение, че ЕС, съвместно с държавите членки и заинтересованите страни, включително и социалните партньори, трябва да вземе общо стратегическо решение за това кои летища ще бъдат важни за системата и би трябвало да бъдат изведени на преден план през следващите години. Балансът на приоритетите на ЕС по отношение на системите на централен „хъб“ и „от точка до точка“ следва да бъде оценен и при необходимост преразгледан. Сега повече от всякога е необходима интегрирана европейска политика, която да отчита икономическите, екологичните и социалните аспекти, както и създаването на работни места. |
| --- | --- |

6.1.6.

ЕИСК би искал да посочи, че дискусията относно капацитета има и политическо измерение. ЕИСК изразява категоричното си убеждение, че ЕС, съвместно с държавите членки и заинтересованите страни, включително и социалните партньори, трябва да вземе общо стратегическо решение за това кои летища ще бъдат важни за системата и би трябвало да бъдат изведени на преден план през следващите години. Балансът на приоритетите на ЕС по отношение на системите на централен „хъб“ и „от точка до точка“ следва да бъде оценен и при необходимост преразгледан. Сега повече от всякога е необходима интегрирана европейска политика, която да отчита икономическите, екологичните и социалните аспекти, както и създаването на работни места.

| 6.1.7. | Освен това няколко генерални дирекции на Комисията работят по въпроси, свързани с авиационния сектор: MOVE, EMPL, COMP, JUST и др. Компетентностите им зависят от конкретната област на политика и съществуват много връзки с различни области като международните отношения, държавните помощи, ЕЕН и мултимодалността. Това не се оказва ефикасно при стремежа за възприемане на интегриран, цялостен подход към въздухоплаването в ЕС, обхващащ цялата верига, което е наложително. Действията на Комисията в областта на въздухоплаването, по-специално тези, свързани с летищата, трябва да бъдат интегрирани много по-добре. |
| --- | --- |

6.1.7.

Освен това няколко генерални дирекции на Комисията работят по въпроси, свързани с авиационния сектор: MOVE, EMPL, COMP, JUST и др. Компетентностите им зависят от конкретната област на политика и съществуват много връзки с различни области като международните отношения, държавните помощи, ЕЕН и мултимодалността. Това не се оказва ефикасно при стремежа за възприемане на интегриран, цялостен подход към въздухоплаването в ЕС, обхващащ цялата верига, което е наложително. Действията на Комисията в областта на въздухоплаването, по-специално тези, свързани с летищата, трябва да бъдат интегрирани много по-добре.

| 6.2. | Като при всеки производствен процес физическият капацитет на едно летище е подложен на ограничения, т.е. фактори, които ограничават реалния капацитет. По отношение на капацитета на пистите те включват:






  — | операциите (микс от въздухоплавателни средства); |
| --- | --- | --- |

6.2.

Като при всеки производствен процес физическият капацитет на едно летище е подложен на ограничения, т.е. фактори, които ограничават реалния капацитет. По отношение на капацитета на пистите те включват:

—

операциите (микс от въздухоплавателни средства);

| — | метеорологичните условия; и |
| --- | --- |

—

метеорологичните условия; и

| — | съоръженията. |
| --- | --- |

—

съоръженията.

| 6.2.1. | Освен това оперативните процедури и разпоредби оказват въздействие върху всички фактори, влияещи върху капацитета на летищата, например специалните процедури по захождане и излитане или изискванията по отношение на въздушното пространство поради съображения във връзка с шума. Реалният капацитет на летищата обикновено е много по-нисък от физическия. „Балансираният подход“ на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) представлява най-ефективният метод за справяне с шума на и около летищата по щадящ околната среда и икономически отговорен начин. |
| --- | --- |

6.2.1.

Освен това оперативните процедури и разпоредби оказват въздействие върху всички фактори, влияещи върху капацитета на летищата, например специалните процедури по захождане и излитане или изискванията по отношение на въздушното пространство поради съображения във връзка с шума. Реалният капацитет на летищата обикновено е много по-нисък от физическия. „Балансираният подход“ на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО) представлява най-ефективният метод за справяне с шума на и около летищата по щадящ околната среда и икономически отговорен начин.

| 6.2.2. | При работата си във връзка с капацитета на летищата ЕК обикновено взема предвид само капацитета на пистите. Както беше показано по-горе, този подход е непълен и ЕИСК насърчава Европейската комисия, когато разглежда този въпрос, да отчита и други решаващи фактори за капацитета на летищата като капацитета на въздушното пространство на околните летища. От решаващо значение за разрешаването на проблема с недостига на капацитет на летищата е взаимодействието между летищата и въздушното пространство (или доставчиците на аеронавигационни услуги). Но начинът, по който се управлява това взаимодействие в целия Европейски съюз и дори на територията на някои държави членки, се различава значително. |
| --- | --- |

6.2.2.

При работата си във връзка с капацитета на летищата ЕК обикновено взема предвид само капацитета на пистите. Както беше показано по-горе, този подход е непълен и ЕИСК насърчава Европейската комисия, когато разглежда този въпрос, да отчита и други решаващи фактори за капацитета на летищата като капацитета на въздушното пространство на околните летища. От решаващо значение за разрешаването на проблема с недостига на капацитет на летищата е взаимодействието между летищата и въздушното пространство (или доставчиците на аеронавигационни услуги). Но начинът, по който се управлява това взаимодействие в целия Европейски съюз и дори на територията на някои държави членки, се различава значително.

| 6.2.3. | От решаващо значение е държавите членки да вземат мерки относно планирането и управлението на земеползването. Това често е в ръцете на местните и регионалните власти, които би трябвало да ценят ролята на летищата в националните и европейските мрежи, особено извън централните хъбове, където има силен натиск за използването на земя за други цели. ЕС трябва да договори общи принципи в това отношение и да определи съгласувана правна рамка и рамка за планиране с цел оптимизиране на решенията във връзка с новия капацитет. |
| --- | --- |

6.2.3.

От решаващо значение е държавите членки да вземат мерки относно планирането и управлението на земеползването. Това често е в ръцете на местните и регионалните власти, които би трябвало да ценят ролята на летищата в националните и европейските мрежи, особено извън централните хъбове, където има силен натиск за използването на земя за други цели. ЕС трябва да договори общи принципи в това отношение и да определи съгласувана правна рамка и рамка за планиране с цел оптимизиране на решенията във връзка с новия капацитет.

| 6.3. | Трябва да бъде изграден консолидиран общ пазар на гражданското въздухоплаване в ЕС. ЕИСК предупреждава обаче, че централните хъбове не би трябвало да бъдат предпочитани за сметка на регионалните летища. Двата модела се допълват взаимно и би трябвало да останат неразделна част от т.нар. основна и всеобхватна мрежа в политиката относно ТЕМ-Т. Понякога това означава, че разрастването е съпроводено от претоварване. |
| --- | --- |

6.3.

Трябва да бъде изграден консолидиран общ пазар на гражданското въздухоплаване в ЕС. ЕИСК предупреждава обаче, че централните хъбове не би трябвало да бъдат предпочитани за сметка на регионалните летища. Двата модела се допълват взаимно и би трябвало да останат неразделна част от т.нар. основна и всеобхватна мрежа в политиката относно ТЕМ-Т. Понякога това означава, че разрастването е съпроводено от претоварване.

| 6.4. | ЕИСК насърчава Европейската комисия да разгледа въпроса за капацитета на европейското въздушно пространство както от гледна точка на международната конкурентоспособност — което, разбира се, е от решаващо значение, така и във връзка с гладкото функциониране на вътрешния пазар на ЕС. По-добро и по-рационално използване на регионалния капацитет би могло да спомогне за облекчаването на натиска върху натоварените хъбове. Провежданите изпитания на кула за контрол на въздушното движение от разстояние (напр. в Швеция) са интересни в този контекст като средство за понижаване на оперативните разходи на подобни регионални летища, при запазване на най-високите нива на безопасност. |
| --- | --- |

6.4.

ЕИСК насърчава Европейската комисия да разгледа въпроса за капацитета на европейското въздушно пространство както от гледна точка на международната конкурентоспособност — което, разбира се, е от решаващо значение, така и във връзка с гладкото функциониране на вътрешния пазар на ЕС. По-добро и по-рационално използване на регионалния капацитет би могло да спомогне за облекчаването на натиска върху натоварените хъбове. Провежданите изпитания на кула за контрол на въздушното движение от разстояние (напр. в Швеция) са интересни в този контекст като средство за понижаване на оперативните разходи на подобни регионални летища, при запазване на най-високите нива на безопасност.

| 6.5. | Ролята на Комисията е от решаващо значение. Но тя не е напълно и подробно дефинирана: за да може да предприеме нещо повече от мониторинг и настойчиво подканване на всички участници към по-голяма ефективност, Комисията би имала нужда преди всичко от пълни и надеждни данни и информация за операциите на летищата в ЕС. Тези данни понастоящем не са налични, нито има критерии за това какво би трябвало да представлява „ефективно летище“, нито официални цифри за публичното финансиране на летищата на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

6.5.

Ролята на Комисията е от решаващо значение. Но тя не е напълно и подробно дефинирана: за да може да предприеме нещо повече от мониторинг и настойчиво подканване на всички участници към по-голяма ефективност, Комисията би имала нужда преди всичко от пълни и надеждни данни и информация за операциите на летищата в ЕС. Тези данни понастоящем не са налични, нито има критерии за това какво би трябвало да представлява „ефективно летище“, нито официални цифри за публичното финансиране на летищата на равнището на ЕС.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2006) 819 final, стр. 2.

1

(2)  COM(2011) 823 final.

2

(3)  ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 123.

3

(4)  ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 173—178.

4

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/24

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Завършване на ИПС — Ролята на данъчната политика“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 230/04)

| Докладчик: | г-н Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | г-н Petru Sorin DANDEA |

Докладчик:

г-н Carlos TRIAS PINTÓ

Съдокладчик:

г-н Petru Sorin DANDEA

На 27 февруари 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Завършване на ИПС — Ролята на данъчната политика“.

Специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 18 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание на 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 164 гласа „за“, 53 гласа „против“ и 11 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | По-бавното възстановяване в Европа спрямо останалата част от света е симптом на донякъде нарушено функциониране, на което един по-задълбочен икономически и паричен съюз трябва да намери решение. Настоящото становище подкрепя процеса на задълбочаване на ИПС, по-специално в еврозоната, от гледна точка на ролята на данъчната политика. Напредъкът в координирането на прякото данъчно облагане е и ще продължи да бъде трудно достижим, тъй като остава в правомощията на държавите членки и е залегнал в основата на начина, по който всяка държава членка с течение на времето е избрала да финансира необходимите според нея правителствени разходи. Всяка промяна в данъчното облагане трябва да доведе до по-конкурентен и по-устойчив данъчен режим в световен план. |
| --- | --- |

1.1.

По-бавното възстановяване в Европа спрямо останалата част от света е симптом на донякъде нарушено функциониране, на което един по-задълбочен икономически и паричен съюз трябва да намери решение. Настоящото становище подкрепя процеса на задълбочаване на ИПС, по-специално в еврозоната, от гледна точка на ролята на данъчната политика. Напредъкът в координирането на прякото данъчно облагане е и ще продължи да бъде трудно достижим, тъй като остава в правомощията на държавите членки и е залегнал в основата на начина, по който всяка държава членка с течение на времето е избрала да финансира необходимите според нея правителствени разходи. Всяка промяна в данъчното облагане трябва да доведе до по-конкурентен и по-устойчив данъчен режим в световен план.

| 1.2. | За да се осигури адекватното функциониране на Икономическия и паричен съюз, новата законодателна власт трябва да постави основите и да осъществи постепенно преход към фискален съюз, способен да преодолее огромното многообразие на национални правила, които пречат на реалната интеграция и на създаването на единен пазар, а след това и към по-стабилен общ бюджет на еврозоната. |
| --- | --- |

1.2.

За да се осигури адекватното функциониране на Икономическия и паричен съюз, новата законодателна власт трябва да постави основите и да осъществи постепенно преход към фискален съюз, способен да преодолее огромното многообразие на национални правила, които пречат на реалната интеграция и на създаването на единен пазар, а след това и към по-стабилен общ бюджет на еврозоната.

| 1.3. | Освен паричния стълб на ЕЦБ, в средносрочен план трябва да бъде създаден на практика „общ бюджетен стълб“, който да осигури макроикономическа стабилизация в рамките на ИПС, особено в случай на „асиметрични трусове“. |
| --- | --- |

1.3.

Освен паричния стълб на ЕЦБ, в средносрочен план трябва да бъде създаден на практика „общ бюджетен стълб“, който да осигури макроикономическа стабилизация в рамките на ИПС, особено в случай на „асиметрични трусове“.

| 1.4. | Коригирането на недостатъците и затварянето на вратичките в данъчната политика означава предприемане на по-амбициозни стъпки в рамките на еврозоната с оглед на намаляването и стандартизирането на обхвата на различните данъци, разширяването на данъчните основни, по-тясното съгласуване на данъчните ставки и укрепването на сътрудничеството и механизмите за обмен на информация с цел борба с измамите и укриването на данъци. |
| --- | --- |

1.4.

Коригирането на недостатъците и затварянето на вратичките в данъчната политика означава предприемане на по-амбициозни стъпки в рамките на еврозоната с оглед на намаляването и стандартизирането на обхвата на различните данъци, разширяването на данъчните основни, по-тясното съгласуване на данъчните ставки и укрепването на сътрудничеството и механизмите за обмен на информация с цел борба с измамите и укриването на данъци.

| 1.5. | Новата законодателна власт трябва да си сътрудничи тясно с ОИСР и Г-20 за намирането на бързо решение на световния проблем с намаляването на данъчните основи и прехвърлянето на печалбите. ОИСР постигна добър напредък при въвеждането на световен модел за облагане с корпоративен данък, който се стреми данъкът да бъде наложен на мястото, където е разположена икономическата същност. Той следва да бъде основа за корпоративното данъчно облагане в ЕС. |
| --- | --- |

1.5.

Новата законодателна власт трябва да си сътрудничи тясно с ОИСР и Г-20 за намирането на бързо решение на световния проблем с намаляването на данъчните основи и прехвърлянето на печалбите. ОИСР постигна добър напредък при въвеждането на световен модел за облагане с корпоративен данък, който се стреми данъкът да бъде наложен на мястото, където е разположена икономическата същност. Той следва да бъде основа за корпоративното данъчно облагане в ЕС.

| 1.6. | Продължаването на бюджетния надзор по т.нар. „пакет от два акта“ и бързото въвеждане на фонд за собствени ресурси в еврозоната с цел обръщане на макроикономическите дисбаланси (1) са от основно значение за преминаването към по-задълбочен бюджетен съюз. |
| --- | --- |

1.6.

Продължаването на бюджетния надзор по т.нар. „пакет от два акта“ и бързото въвеждане на фонд за собствени ресурси в еврозоната с цел обръщане на макроикономическите дисбаланси (1) са от основно значение за преминаването към по-задълбочен бюджетен съюз.

| 1.7. | Комитетът подкрепя напълно продължаването на процеса на Европейския семестър, който следва да бъде преразгледан, за да се гарантира неговата ефективност. Специфичните за всяка страна препоръки биха могли да бъдат инструмент за намиране на обща позиция. |
| --- | --- |

1.7.

Комитетът подкрепя напълно продължаването на процеса на Европейския семестър, който следва да бъде преразгледан, за да се гарантира неговата ефективност. Специфичните за всяка страна препоръки биха могли да бъдат инструмент за намиране на обща позиция.

| 1.8. | Оскъдният общ бюджет в размер на едва 1 % от БВП на ЕС трябва да бъде увеличен, особено в еврозоната. В политическите насоки на председателя на Комисията г-н Juncker „Нов старт за Европа“ се призовава бюджетът да бъде ориентиран към създаване на повече работни места, икономически растеж и конкурентоспособност. ЕИСК подкрепя този подход и подчертава необходимостта да се използва прегледът на Многогодишната финансова рамка в края на 2016 г., за да се поставят основите за по-голям бюджет с цел осигуряване на адекватното функциониране на паричния съюз. |
| --- | --- |

1.8.

Оскъдният общ бюджет в размер на едва 1 % от БВП на ЕС трябва да бъде увеличен, особено в еврозоната. В политическите насоки на председателя на Комисията г-н Juncker „Нов старт за Европа“ се призовава бюджетът да бъде ориентиран към създаване на повече работни места, икономически растеж и конкурентоспособност. ЕИСК подкрепя този подход и подчертава необходимостта да се използва прегледът на Многогодишната финансова рамка в края на 2016 г., за да се поставят основите за по-голям бюджет с цел осигуряване на адекватното функциониране на паричния съюз.

| 1.9. | Комисията следва да предприеме по-нататъшни действия във връзка със своето съобщение от март 2013 г. относно „Към задълбочен и истински Икономически и паричен съюз“ (2) и да въведе инструмент за конвергенция и конкурентоспособност, насочен към договорните задължения на държавите членки да предприемат за справяне с дисбалансите реформи, носещи ползи на национално и европейско равнище, които не биха могли да бъдат осъществени без финансова помощ. Този фонд следва да се развие в бюджетен капацитет от собствени ресурси, способен да предоставя временна помощ за борба с регионални трусове (3). |
| --- | --- |

1.9.

Комисията следва да предприеме по-нататъшни действия във връзка със своето съобщение от март 2013 г. относно „Към задълбочен и истински Икономически и паричен съюз“ (2) и да въведе инструмент за конвергенция и конкурентоспособност, насочен към договорните задължения на държавите членки да предприемат за справяне с дисбалансите реформи, носещи ползи на национално и европейско равнище, които не биха могли да бъдат осъществени без финансова помощ. Този фонд следва да се развие в бюджетен капацитет от собствени ресурси, способен да предоставя временна помощ за борба с регионални трусове (3).

| 1.10. | Бюджетът на еврозоната следва да спомага за по-доброто функциониране на паричния съюз, да предоставя бюджетна подкрепа за постигане на пълен банков съюз и да компенсира асиметричните трусове. Тези функции липсваха при възникването на икономическата криза и това засили съществено неравенствата, които налагаха бюджетни мерки. |
| --- | --- |

1.10.

Бюджетът на еврозоната следва да спомага за по-доброто функциониране на паричния съюз, да предоставя бюджетна подкрепа за постигане на пълен банков съюз и да компенсира асиметричните трусове. Тези функции липсваха при възникването на икономическата криза и това засили съществено неравенствата, които налагаха бюджетни мерки.

| 1.11. | ЕИСК е наясно със сложността на този въпрос и предлага редица мерки, които да бъдат приети постепенно, в съответствие с целите, заложените в европейските договори (4):
  Краткосрочни (6 до 18 месеца):






  — | Да се създаде „обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък“ (5) в ЕС, в съответствие с предходните позиции на Комитета (6) и с по-справедливо установени параметри отколкото в настоящото предложение на Комисията (7). Постигнатият от ОИСР напредък също следва да бъде отчетен. |
| --- | --- | --- |

1.11.

ЕИСК е наясно със сложността на този въпрос и предлага редица мерки, които да бъдат приети постепенно, в съответствие с целите, заложените в европейските договори (4):

Краткосрочни (6 до 18 месеца):

—

Да се създаде „обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък“ (5) в ЕС, в съответствие с предходните позиции на Комитета (6) и с по-справедливо установени параметри отколкото в настоящото предложение на Комисията (7). Постигнатият от ОИСР напредък също следва да бъде отчетен.

| — | Да се реагира на световните събития на равнище ОИСР и Г-20 във връзка с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалбите, за да се гарантира, че данъчните режими са прозрачни и не предоставят несправедливи данъчни облекчения и спешно да се премахнат практиките, използвани от държавите членки за предоставяне на специални данъчни привилегии на избрани дружества. |
| --- | --- |

—

Да се реагира на световните събития на равнище ОИСР и Г-20 във връзка с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалбите, за да се гарантира, че данъчните режими са прозрачни и не предоставят несправедливи данъчни облекчения и спешно да се премахнат практиките, използвани от държавите членки за предоставяне на специални данъчни привилегии на избрани дружества.

| — | Да се търсят ефективни споразумения в еврозоната за разширяване на действието на планирания данък върху финансовите транзакции отвъд границите на единадесетте държави членки, които го подкрепят. |
| --- | --- |

—

Да се търсят ефективни споразумения в еврозоната за разширяване на действието на планирания данък върху финансовите транзакции отвъд границите на единадесетте държави членки, които го подкрепят.

| — | Да се включат гражданите в борбата със сивата икономика, укриването на данъци и данъчните измами, като частният сектор бъде насърчаван да използва по-ефективно инструменти като купони за услуги и форми на електронни разплащания, които оставят следва, и да сътрудничи с властите за постигането на тези цел. |
| --- | --- |

—

Да се включат гражданите в борбата със сивата икономика, укриването на данъци и данъчните измами, като частният сектор бъде насърчаван да използва по-ефективно инструменти като купони за услуги и форми на електронни разплащания, които оставят следва, и да сътрудничи с властите за постигането на тези цел.

| — | Да се подобри административното сътрудничество извън рамките на настоящата мрежа и база данни за ДДС, чрез използване на засилено сътрудничество в четири области:






  i) | Да се укрепи платформата Еврофиск (8) в качеството ѝ на зараждаща се агенция на ЕС, действаща като клирингова къща за ДДС и занимаваща се с данъчните измами, която започва да работи в еврозоната, с цел да се завърши информационната верига за националните хазни, като по този начин се сложи край на данъчните измами от типа „данъчна въртележка“ (9). |
| --- | --- | --- |

—

Да се подобри административното сътрудничество извън рамките на настоящата мрежа и база данни за ДДС, чрез използване на засилено сътрудничество в четири области:

i)

Да се укрепи платформата Еврофиск (8) в качеството ѝ на зараждаща се агенция на ЕС, действаща като клирингова къща за ДДС и занимаваща се с данъчните измами, която започва да работи в еврозоната, с цел да се завърши информационната верига за националните хазни, като по този начин се сложи край на данъчните измами от типа „данъчна въртележка“ (9).

| ii) | Да се укрепи Директивата относно взаимната помощ (10) в качеството ѝ на правно основание в целия ЕС, като при необходимост част от съдържанието ѝ бъде обособено в регламент. |
| --- | --- |

ii)

Да се укрепи Директивата относно взаимната помощ (10) в качеството ѝ на правно основание в целия ЕС, като при необходимост част от съдържанието ѝ бъде обособено в регламент.

| iii) | ЕИСК настоятелно приканва Комисията да изпълни предложението си, включено в Плана за действие за борба с данъчните измами и укриването на данъци, за вписване в черен списък на юрисдикциите, които действат като данъчни убежища в разрез с доброто управление в областта на данъчното облагане, и отправя искане на европейско равнище да се определят общи критерии, които ще позволят да се идентифицират тези юрисдикции, за да се избегне различното прилагане. Комитетът настоятелно приканва ГД „Конкуренция“ да направи щателно разследване на всички нелоялни данъчни споразумения, сключени от държави членки и отделни дружества. Освен това използването и установяването на предприятия в тези територии следва да бъде изрично посочвано в отчетите за корпоративната социална отговорност на дружествата, чиито акции се търгуват на фондовите борси. |
| --- | --- |

iii)

ЕИСК настоятелно приканва Комисията да изпълни предложението си, включено в Плана за действие за борба с данъчните измами и укриването на данъци, за вписване в черен списък на юрисдикциите, които действат като данъчни убежища в разрез с доброто управление в областта на данъчното облагане, и отправя искане на европейско равнище да се определят общи критерии, които ще позволят да се идентифицират тези юрисдикции, за да се избегне различното прилагане. Комитетът настоятелно приканва ГД „Конкуренция“ да направи щателно разследване на всички нелоялни данъчни споразумения, сключени от държави членки и отделни дружества. Освен това използването и установяването на предприятия в тези територии следва да бъде изрично посочвано в отчетите за корпоративната социална отговорност на дружествата, чиито акции се търгуват на фондовите борси.

| iv) | Да се създаде европейски орган за опростяване на данъчното облагане въз основа на опита, натрупан от държавите членки. |
| --- | --- |

iv)

Да се създаде европейски орган за опростяване на данъчното облагане въз основа на опита, натрупан от държавите членки.

Средносрочни (18 месеца до 5 години):

| — | Относно корпоративното данъчно облагане: в духа на „паричната змия“ от 80-те години на миналия век и като част от подготовката на промяна в Договора, да се създаде „данъчна змия“ в еврозоната, състояща се от ефективни минимални и максимални ставки, така че да се осигури тяхната прогресивна хармонизация. |
| --- | --- |

—

Относно корпоративното данъчно облагане: в духа на „паричната змия“ от 80-те години на миналия век и като част от подготовката на промяна в Договора, да се създаде „данъчна змия“ в еврозоната, състояща се от ефективни минимални и максимални ставки, така че да се осигури тяхната прогресивна хармонизация.

| — | Да се постигне конкретен бюджетен капацитет в еврозоната (11) чрез приходи, основаващи се на гореспоменатия данък върху финансовите транзакции и на други четири: потребление на енергия от невъзобновяеми източници (ограничен до онези, при които през последните години се наблюдава спад на цените); временен налог върху излишъците в баланса на плащанията, надвишаващи 6 % от БВП (12); емитиране на съвместни облигации и дял от приходите от сеньораж от емитиране на валута. |
| --- | --- |

—

Да се постигне конкретен бюджетен капацитет в еврозоната (11) чрез приходи, основаващи се на гореспоменатия данък върху финансовите транзакции и на други четири: потребление на енергия от невъзобновяеми източници (ограничен до онези, при които през последните години се наблюдава спад на цените); временен налог върху излишъците в баланса на плащанията, надвишаващи 6 % от БВП (12); емитиране на съвместни облигации и дял от приходите от сеньораж от емитиране на валута.

| — | Да се създаде орган в еврозоната, който да съгласува действията на държавите членки по събирането на тези пет данъка и по проверката, инспекциите и разпределението на приходите. |
| --- | --- |

—

Да се създаде орган в еврозоната, който да съгласува действията на държавите членки по събирането на тези пет данъка и по проверката, инспекциите и разпределението на приходите.

| — | Във връзка с това да се създаде допълнителен федерален бюджет в еврозоната, който да осигурява обща осигуровка за безработица, политиките за сближаване и устойчивите инвестиции, свързани със зелената икономика. |
| --- | --- |

—

Във връзка с това да се създаде допълнителен федерален бюджет в еврозоната, който да осигурява обща осигуровка за безработица, политиките за сближаване и устойчивите инвестиции, свързани със зелената икономика.

| — | Да се измени настоящият модел на вземане на бюджетните решения в еврозоната, като се въведе система за вземане на решения с квалифицирано мнозинство. Комитетът съзнава, че това би изисквало спорна промяна на договора. |
| --- | --- |

—

Да се измени настоящият модел на вземане на бюджетните решения в еврозоната, като се въведе система за вземане на решения с квалифицирано мнозинство. Комитетът съзнава, че това би изисквало спорна промяна на договора.

2.   ИПС и неговата бюджетна и данъчна рамка

2.1.   Рамка

| 2.1.1. | 28-те държави членки са тръгнали по пътя на интеграцията, с по-категорични ангажименти и задължения в рамките на еврозоната, насочвани от паричния съюз, който понастоящем се укрепва чрез развитието на банковия съюз и чрез междуправителствения Договор за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз. |
| --- | --- |

2.1.1.

28-те държави членки са тръгнали по пътя на интеграцията, с по-категорични ангажименти и задължения в рамките на еврозоната, насочвани от паричния съюз, който понастоящем се укрепва чрез развитието на банковия съюз и чрез междуправителствения Договор за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз.

| 2.1.2. | Данъчната политика обхваща над 600 различни данъка. Те осигуряват по-голямата част от приходите, съответстващи общо (данъци и социално-осигурителни вноски) на 39,4 % от БВП на държавите членки (13) и на 40,4 % от БВП в еврозоната. Съществува необходимост от по-голяма съгласуваност на данъчните политики на държавите членки в еврозоната, за да се допълни единната парична политика на ЕЦБ. |
| --- | --- |

2.1.2.

Данъчната политика обхваща над 600 различни данъка. Те осигуряват по-голямата част от приходите, съответстващи общо (данъци и социално-осигурителни вноски) на 39,4 % от БВП на държавите членки (13) и на 40,4 % от БВП в еврозоната. Съществува необходимост от по-голяма съгласуваност на данъчните политики на държавите членки в еврозоната, за да се допълни единната парична политика на ЕЦБ.

| 2.1.3. | Постигането на напредък в създаването на бюджетен съюз, в случая на еврозоната, би означавало да може да се разчита на собствени ресурси и да се започне с ефективна подкрепа за важни структурни реформи в икономиките със затруднения, както и прилагане на политики за преразпределение, основаващи се на солидарността, които са от основно значение за компенсирането на асиметрични трусове. |
| --- | --- |

2.1.3.

Постигането на напредък в създаването на бюджетен съюз, в случая на еврозоната, би означавало да може да се разчита на собствени ресурси и да се започне с ефективна подкрепа за важни структурни реформи в икономиките със затруднения, както и прилагане на политики за преразпределение, основаващи се на солидарността, които са от основно значение за компенсирането на асиметрични трусове.

| 2.1.4. | В сравнение с други развити икономики, ЕС — и в частност еврозоната — се характеризира с по-ниски темпове на растеж (БВП) и заетост. Повечето теории за икономическа интеграция предлагат модели, състоящи се от паричен и бюджетен съюз. ДФЕС, обаче, изисква решенията по въпроси, свързани с данъчното облагане, да се вземат с единодушие, което значително затруднява приемането на законодателство. |
| --- | --- |

2.1.4.

В сравнение с други развити икономики, ЕС — и в частност еврозоната — се характеризира с по-ниски темпове на растеж (БВП) и заетост. Повечето теории за икономическа интеграция предлагат модели, състоящи се от паричен и бюджетен съюз. ДФЕС, обаче, изисква решенията по въпроси, свързани с данъчното облагане, да се вземат с единодушие, което значително затруднява приемането на законодателство.

| 2.1.5. | Липсата на макроикономическа ефективност на еврото може да се обясни отчасти с несъответствието между бюджетната политика, която е силно децентрализирана и попада в правомощията на държавите членки, и паричната политика, която в страната от еврозоната става все по-централизирана под ръководството на ЕЦБ. |
| --- | --- |

2.1.5.

Липсата на макроикономическа ефективност на еврото може да се обясни отчасти с несъответствието между бюджетната политика, която е силно децентрализирана и попада в правомощията на държавите членки, и паричната политика, която в страната от еврозоната става все по-централизирана под ръководството на ЕЦБ.

| 2.1.6. | Ограничените правомощия на ЕЦБ не ѝ позволяват да финансира бюджетни дефицити чрез създаване на пари. Това може да има положителен ефект върху ценовата стабилност и стойността на валутата, но не и върху растежа, заетостта и други цели. От паричния съюз насам ЕС не отбелязва голям напредък в създаването на бюджетен съюз. Това създава трудности пред гарантирането на мобилността на работната сила и капитала и реагирането на кризи и асиметрични трусове. |
| --- | --- |

2.1.6.

Ограничените правомощия на ЕЦБ не ѝ позволяват да финансира бюджетни дефицити чрез създаване на пари. Това може да има положителен ефект върху ценовата стабилност и стойността на валутата, но не и върху растежа, заетостта и други цели. От паричния съюз насам ЕС не отбелязва голям напредък в създаването на бюджетен съюз. Това създава трудности пред гарантирането на мобилността на работната сила и капитала и реагирането на кризи и асиметрични трусове.

2.2.   Тенденции и проблеми, свързани с приходите и разходите

| 2.2.1. | Минималната съгласуваност на данъчната политика понастоящем едва успява да предотврати нарушенията на конкуренцията между държавите членки и да смекчи конкурентното надбягване към дъното, което влияе основно върху номиналните и ефективните ставки на данъците върху доходите на физическите и юридическите лица; тя би могла да има положителен ефект, ако се осъществява съгласувано между държавите членки. За съжаление, в момента резултатът от тази игра е отрицателен, като печеливши са доходите от капитал и силно мобилната работна сила, а губещо е голямото мнозинство. |
| --- | --- |

2.2.1.

Минималната съгласуваност на данъчната политика понастоящем едва успява да предотврати нарушенията на конкуренцията между държавите членки и да смекчи конкурентното надбягване към дъното, което влияе основно върху номиналните и ефективните ставки на данъците върху доходите на физическите и юридическите лица; тя би могла да има положителен ефект, ако се осъществява съгласувано между държавите членки. За съжаление, в момента резултатът от тази игра е отрицателен, като печеливши са доходите от капитал и силно мобилната работна сила, а губещо е голямото мнозинство.

| 2.2.2. | Въпреки че бюджетната интеграция изисква система на трансфери и орган, бюджетът на ЕС е ограничен на 1 % от БВП. Нетните трансфери заемат минимален дял в тези ресурси, въпреки целите, заложени в стратегията „Европа 2020“ и в проекта „Европа 2030“. |
| --- | --- |

2.2.2.

Въпреки че бюджетната интеграция изисква система на трансфери и орган, бюджетът на ЕС е ограничен на 1 % от БВП. Нетните трансфери заемат минимален дял в тези ресурси, въпреки целите, заложени в стратегията „Европа 2020“ и в проекта „Европа 2030“.

| 2.2.3. | В изготвената през 2012 г. пътна карта към пълномащабен икономически и паричен съюз (14) се предлага в средносрочен план да се премине към икономически, паричен и бюджетен съюз посредством, между другото, по-конкретни инициативи, докато в краткосрочен план се предвижда да се засили бюджетното и икономическото управление (т.нар. „Пакет от шест акта“, фискален пакт и „Пакет от два акта“), Европейският семестър и неговите препоръки и, накрая, междуправителствения Договор за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан от 25 страни, извън рамките на ДФЕС. Системата е еднопосочна, закостеняла и тромава и не може да осигурява необходимата гъвкавост за преодоляване на непосредствена икономическа ситуация в условия на криза и да въведе микс от политики в еврозоната. |
| --- | --- |

2.2.3.

В изготвената през 2012 г. пътна карта към пълномащабен икономически и паричен съюз (14) се предлага в средносрочен план да се премине към икономически, паричен и бюджетен съюз посредством, между другото, по-конкретни инициативи, докато в краткосрочен план се предвижда да се засили бюджетното и икономическото управление (т.нар. „Пакет от шест акта“, фискален пакт и „Пакет от два акта“), Европейският семестър и неговите препоръки и, накрая, междуправителствения Договор за стабилност, координация и управление в икономическия и паричен съюз, подписан от 25 страни, извън рамките на ДФЕС. Системата е еднопосочна, закостеняла и тромава и не може да осигурява необходимата гъвкавост за преодоляване на непосредствена икономическа ситуация в условия на криза и да въведе микс от политики в еврозоната.

| 2.2.4. | Всъщност е забележително, че до момента се предприемат единствено мерки по разходната част, като приходната част на бюджетния съюз се пренебрегва напълно. |
| --- | --- |

2.2.4.

Всъщност е забележително, че до момента се предприемат единствено мерки по разходната част, като приходната част на бюджетния съюз се пренебрегва напълно.

| 2.2.5. | В допълнение към липсата на орган по бюджетен надзор тройката действаше политизирано, налагайки политики на бюджетни ограничения на страни, които се нуждаеха от помощ, поради което беше критикувана от Европейския парламент (15) и ЕИСК за липсата на ефективност и прозрачност. |
| --- | --- |

2.2.5.

В допълнение към липсата на орган по бюджетен надзор тройката действаше политизирано, налагайки политики на бюджетни ограничения на страни, които се нуждаеха от помощ, поради което беше критикувана от Европейския парламент (15) и ЕИСК за липсата на ефективност и прозрачност.

| 2.2.6. | ЕИСК подкрепя политическите насоки на председателя на Европейската комисия г-н Juncker, озаглавени „Нов старт за Европа“, в които ЕС се призовава да замени „тройката“ със структура с по-голяма демократична легитимност и подлежаща в по-голяма степен на контрол, основаваща се на институциите на ЕС, при засилен парламентарен контрол както на европейско, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

2.2.6.

ЕИСК подкрепя политическите насоки на председателя на Европейската комисия г-н Juncker, озаглавени „Нов старт за Европа“, в които ЕС се призовава да замени „тройката“ със структура с по-голяма демократична легитимност и подлежаща в по-голяма степен на контрол, основаваща се на институциите на ЕС, при засилен парламентарен контрол както на европейско, така и на национално равнище.

| 2.2.7. | Междувременно политиките за бюджетна девалвация, които се прилагат в някои от най-уязвимите страни от еврозоната, доведоха до увреждане на европейския социален модел (16) вместо да повишат конкурентоспособността, тъй като намаляването на тежестта за работната сила като производствен фактор нямаше почти никакво въздействие върху повишаването на икономическия растеж, заетостта и ситуацията с дълга, което доведе до ненужна загуба на данъчни приходи. В някои държави членки, обаче, коригирането на някои дисбаланси изглежда започва да оказва благоприятно въздействие. |
| --- | --- |

2.2.7.

Междувременно политиките за бюджетна девалвация, които се прилагат в някои от най-уязвимите страни от еврозоната, доведоха до увреждане на европейския социален модел (16) вместо да повишат конкурентоспособността, тъй като намаляването на тежестта за работната сила като производствен фактор нямаше почти никакво въздействие върху повишаването на икономическия растеж, заетостта и ситуацията с дълга, което доведе до ненужна загуба на данъчни приходи. В някои държави членки, обаче, коригирането на някои дисбаланси изглежда започва да оказва благоприятно въздействие.

3.   Бележки

3.1.   Приложимост на данъчното облагане на финансови и цифрови услуги

| 3.1.1. | Трудностите при постигането на напредък по отношение на интеграцията в областта на данъчното облагане се проявяват в две области: финансовите транзакции и транзакциите в цифровата икономика. Комисията трябва да реагира бързо, в съответствие с разследванията на ГД „Конкуренция“, препоръките на Експертната група на Комисията по данъчното облагане на цифровата икономика (17) и първите предложения на ОИСР (18) за съгласуван международен подход за борба с избягването на данъчно облагане от международните предприятия, по проекта на ОИСР/Г-20 за преодоляване на намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (имащ за цел да създаде единен набор от международни данъчни правила, с което да сложи край на намаляването на данъчните основи и на изкуственото прехвърляне на печалби към юрисдикции с цел избягване на плащането на данъци). |
| --- | --- |

3.1.1.

Трудностите при постигането на напредък по отношение на интеграцията в областта на данъчното облагане се проявяват в две области: финансовите транзакции и транзакциите в цифровата икономика. Комисията трябва да реагира бързо, в съответствие с разследванията на ГД „Конкуренция“, препоръките на Експертната група на Комисията по данъчното облагане на цифровата икономика (17) и първите предложения на ОИСР (18) за съгласуван международен подход за борба с избягването на данъчно облагане от международните предприятия, по проекта на ОИСР/Г-20 за преодоляване на намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (имащ за цел да създаде единен набор от международни данъчни правила, с което да сложи край на намаляването на данъчните основи и на изкуственото прехвърляне на печалби към юрисдикции с цел избягване на плащането на данъци).

| 3.1.2. | Тъй като планираното прилагане в целия ЕС на данъка върху финансовите транзакции не е стигнало по-далеч от приемането през февруари 2013 г. на Директивата относно засиленото сътрудничество, в която участват само 11 страни от еврозоната (19), прилагането му следва да бъде разширено така, че да обхваща най-малко еврозоната (като се преодолее липсата на напредък през последните месеци). |
| --- | --- |

3.1.2.

Тъй като планираното прилагане в целия ЕС на данъка върху финансовите транзакции не е стигнало по-далеч от приемането през февруари 2013 г. на Директивата относно засиленото сътрудничество, в която участват само 11 страни от еврозоната (19), прилагането му следва да бъде разширено така, че да обхваща най-малко еврозоната (като се преодолее липсата на напредък през последните месеци).

| 3.1.3. | ЕИСК приветства предложението за изменение на Директивата относно данъчното облагане на доходи от спестявания (20) с цел да се подобри качеството на информацията и да се осигури по-ефективна превенция на укриването на данъци. |
| --- | --- |

3.1.3.

ЕИСК приветства предложението за изменение на Директивата относно данъчното облагане на доходи от спестявания (20) с цел да се подобри качеството на информацията и да се осигури по-ефективна превенция на укриването на данъци.

3.2.   Данъчни структури — основи, ставки и изключения

| 3.2.1. | Всяка година ЕС губи далеч повече данъчни приходи от САЩ или други страни, в които сивата икономика, данъчните измами или измамите в сферата на заетостта и укриването на данъци не са толкова големи (21). Мащабните и сложни данъчни структури се нуждаят от по-голяма хомогенност, опростяване и хармонизация между страните, с цел да се предотвратят отклонения като данъчните убежища. Процесът следва да започне в еврозоната, като се координира от Комисията и Еврогрупата и чрез използване на европейски орган по опростяването от типа, който вече съществува в някои страни (22). |
| --- | --- |

3.2.1.

Всяка година ЕС губи далеч повече данъчни приходи от САЩ или други страни, в които сивата икономика, данъчните измами или измамите в сферата на заетостта и укриването на данъци не са толкова големи (21). Мащабните и сложни данъчни структури се нуждаят от по-голяма хомогенност, опростяване и хармонизация между страните, с цел да се предотвратят отклонения като данъчните убежища. Процесът следва да започне в еврозоната, като се координира от Комисията и Еврогрупата и чрез използване на европейски орган по опростяването от типа, който вече съществува в някои страни (22).

| 3.2.2. | ЕИСК изразява също така убеждението, че сближаването на данъчните политики следва да бъде приоритет в рамките на Европейския семестър (използване на някои специфични за всяка страна препоръки), тъй като това е и форум за съгласуване на усилията на държавите членки в областта на икономическата политика за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“, с помощта на други политики. |
| --- | --- |

3.2.2.

ЕИСК изразява също така убеждението, че сближаването на данъчните политики следва да бъде приоритет в рамките на Европейския семестър (използване на някои специфични за всяка страна препоръки), тъй като това е и форум за съгласуване на усилията на държавите членки в областта на икономическата политика за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“, с помощта на други политики.

| 3.2.3. | ЕИСК призовава за по-справедлива и по-ефективна система, в която данъчната реформа и хармонизацията са насочени към прозрачност, разширяване на данъчната основа и предотвратяване на агресивното избягване на данъчно облагане, като по този начин се даде възможност за намаляване на данъчните ставки и за преразпределение на тежестта. |
| --- | --- |

3.2.3.

ЕИСК призовава за по-справедлива и по-ефективна система, в която данъчната реформа и хармонизацията са насочени към прозрачност, разширяване на данъчната основа и предотвратяване на агресивното избягване на данъчно облагане, като по този начин се даде възможност за намаляване на данъчните ставки и за преразпределение на тежестта.

| 3.2.4. | ЕИСК препоръчва системата на изключения да бъде ограничена в зависимост от естеството на всеки данък чрез задълбочени анализи на икономическите и социалните ползи и разходи, в съответствие с международния принцип в областта на данъчните разходи, които са консолидирани от 1968 г. насам и като се има предвид, че по време на последните пет кризисни години данъчните и социално-осигурителните системи успяха в голяма степен да възпрат увеличаването на пазарните неравенства в повечето държави — членки на ЕС, както показват проучванията на Комисията (23). |
| --- | --- |

3.2.4.

ЕИСК препоръчва системата на изключения да бъде ограничена в зависимост от естеството на всеки данък чрез задълбочени анализи на икономическите и социалните ползи и разходи, в съответствие с международния принцип в областта на данъчните разходи, които са консолидирани от 1968 г. насам и като се има предвид, че по време на последните пет кризисни години данъчните и социално-осигурителните системи успяха в голяма степен да възпрат увеличаването на пазарните неравенства в повечето държави — членки на ЕС, както показват проучванията на Комисията (23).

| 3.2.5. | ЕИСК призовава ЕС да вземе по-дейно участие чрез представителите си в еврозоната в обсъждането на дейностите му по хармонизацията и опростяването с ОИСР (24), МВФ (25) и Г-20 (26), като започне с цените на трансферите, измамите и сивата икономика и, преди всички, с проблема за справедливото разпределение на данъчната тежест. |
| --- | --- |

3.2.5.

ЕИСК призовава ЕС да вземе по-дейно участие чрез представителите си в еврозоната в обсъждането на дейностите му по хармонизацията и опростяването с ОИСР (24), МВФ (25) и Г-20 (26), като започне с цените на трансферите, измамите и сивата икономика и, преди всички, с проблема за справедливото разпределение на данъчната тежест.

| 3.2.6. | ЕИСК счита, че планът за действие относно намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (27) ще бъде от основно значение в борбата с укриването на данъци и агресивното данъчно планиране на световно равнище. Затова Комитетът насърчава Г-20, ОИСР и всички държави членки да го разработят, като създадат нова агенция на ЕС, която да действа като клирингова къща за ДДС и да работи за справяне с данъчните измами, с цел да се изкорени проблемът с „данъчните въртележки“ (28) при вътреобщностни транзакции, които нанасят по-големи вреди отколкото самата сива икономика. |
| --- | --- |

3.2.6.

ЕИСК счита, че планът за действие относно намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби (27) ще бъде от основно значение в борбата с укриването на данъци и агресивното данъчно планиране на световно равнище. Затова Комитетът насърчава Г-20, ОИСР и всички държави членки да го разработят, като създадат нова агенция на ЕС, която да действа като клирингова къща за ДДС и да работи за справяне с данъчните измами, с цел да се изкорени проблемът с „данъчните въртележки“ (28) при вътреобщностни транзакции, които нанасят по-големи вреди отколкото самата сива икономика.

| 3.2.7. | И накрая, като се има предвид, че освобождаването от данъци и данъчните облекчения водят до много по-ниски от номиналните ефективни данъчни ставки, те следва да бъдат съгласувани с европейските цели в областта на заетостта, продуктивните инвестиции, конкурентоспособността на предприятията, както и с политиките на Съюза, които оформят европейския социален модел. |
| --- | --- |

3.2.7.

И накрая, като се има предвид, че освобождаването от данъци и данъчните облекчения водят до много по-ниски от номиналните ефективни данъчни ставки, те следва да бъдат съгласувани с европейските цели в областта на заетостта, продуктивните инвестиции, конкурентоспособността на предприятията, както и с политиките на Съюза, които оформят европейския социален модел.

3.3.   Данъчно облагане на предприятията

| 3.3.1. | ЕИСК призовава да бъде даден приоритет на хармонизацията на корпоративните данъци, за да се постигне напредък към съгласуван бюджетен и данъчен съюз (29), така че най-високите ефективни данъчни ставни да не се плащат от МСП. ЕИСК счита също така за осъдителни практиките на някои държави членки да предоставят без да дават широка публичност специални данъчни облекчения на многонационални дружества; в тази връзка Комитетът призовава Европейската комисия да направи всичко възможно за премахването на подобни практики. Това състояние на нещата води до нарушения на конкуренцията, които са несъвместими с идеята за съществуването на единния пазар. |
| --- | --- |

3.3.1.

ЕИСК призовава да бъде даден приоритет на хармонизацията на корпоративните данъци, за да се постигне напредък към съгласуван бюджетен и данъчен съюз (29), така че най-високите ефективни данъчни ставни да не се плащат от МСП. ЕИСК счита също така за осъдителни практиките на някои държави членки да предоставят без да дават широка публичност специални данъчни облекчения на многонационални дружества; в тази връзка Комитетът призовава Европейската комисия да направи всичко възможно за премахването на подобни практики. Това състояние на нещата води до нарушения на конкуренцията, които са несъвместими с идеята за съществуването на единния пазар.

| 3.3.1.1. | Един от първите и най-важни лостове следва да се концентрира върху създаването на „обща консолидирана данъчна основа“. Тази позиция беше официално изразена от Комитета през 2006 г. (30) и потвърдена впоследствие (31). Още в доклада Ruding от далечната 1992 г. беше отбелязана необходимостта от общи правила за определяне на данъчната основа, като се започне с минималните и максималните ставки. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Един от първите и най-важни лостове следва да се концентрира върху създаването на „обща консолидирана данъчна основа“. Тази позиция беше официално изразена от Комитета през 2006 г. (30) и потвърдена впоследствие (31). Още в доклада Ruding от далечната 1992 г. беше отбелязана необходимостта от общи правила за определяне на данъчната основа, като се започне с минималните и максималните ставки.

| 3.3.1.2. | В духа на „паричната змия“, създадена да устои на валутните колебания преди въвеждането на еврото, Комитетът предлага отговорните органи да бъдат насърчени да си сътрудничат, като установят под и таван на корпоративния данък. Освобождавания от данъци, което не спомагат в достатъчна степен за повишаването на заетостта или производителността, следва също да бъдат премахнати съгласувано. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

В духа на „паричната змия“, създадена да устои на валутните колебания преди въвеждането на еврото, Комитетът предлага отговорните органи да бъдат насърчени да си сътрудничат, като установят под и таван на корпоративния данък. Освобождавания от данъци, което не спомагат в достатъчна степен за повишаването на заетостта или производителността, следва също да бъдат премахнати съгласувано.

| 3.3.2. | ЕИСК приветства предложението за директива относно дружества майки и дъщерни дружества от различни държави членки, което е една от 34-те мерки, включени в представения от Комисията в края на 2012 г. „План за действие за укрепване на борбата срещу данъчните измами и укриването на данъци“
   (32). Той обаче би предпочел неговото осъществяване да се извърши чрез регламент. |
| --- | --- |

3.3.2.

ЕИСК приветства предложението за директива относно дружества майки и дъщерни дружества от различни държави членки, което е една от 34-те мерки, включени в представения от Комисията в края на 2012 г. „План за действие за укрепване на борбата срещу данъчните измами и укриването на данъци“
   (32). Той обаче би предпочел неговото осъществяване да се извърши чрез регламент.

| 3.3.3. | По отношение на вътреобщностната търговия със стоки и услуги се наблюдава по-голям напредък при хармонизацията на ДДС, като хармонизацията на данъчните основи се подобри, но между данъчните ставки все още има големи различия. |
| --- | --- |

3.3.3.

По отношение на вътреобщностната търговия със стоки и услуги се наблюдава по-голям напредък при хармонизацията на ДДС, като хармонизацията на данъчните основи се подобри, но между данъчните ставки все още има големи различия.

| 3.3.4. | И накрая, с оглед на стратегическия характер на данъчните стимули за научноизследователска и развойна дейност (33), ЕИСК препоръчва да им бъде даден приоритет. |
| --- | --- |

3.3.4.

И накрая, с оглед на стратегическия характер на данъчните стимули за научноизследователска и развойна дейност (33), ЕИСК препоръчва да им бъде даден приоритет.

| 3.3.5. | Трябва да се внимава планираните мерки да не вредят на конкурентоспособността на европейските предприятия. |
| --- | --- |

3.3.5.

Трябва да се внимава планираните мерки да не вредят на конкурентоспособността на европейските предприятия.

3.4.   Данъчно облагане на физическите лица и домакинствата

| 3.4.1. | Физическите лица се облагат с преки и непреки данъци. Следва да се има предвид, че непреките данъци имат регресивен характер — по-конкретно, предстоящата хармонизация на непреките данъци е регресивна — и при отсъствие на компенсационни добавки към доходите могат да имат драматично въздействие върху слоевете от населението с най-ниски доходи. |
| --- | --- |

3.4.1.

Физическите лица се облагат с преки и непреки данъци. Следва да се има предвид, че непреките данъци имат регресивен характер — по-конкретно, предстоящата хармонизация на непреките данъци е регресивна — и при отсъствие на компенсационни добавки към доходите могат да имат драматично въздействие върху слоевете от населението с най-ниски доходи.

| 3.4.2. | Хармонизацията на преките данъци върху доходите на физическите лица е ограничена до конкретни случаи и данъчната тежест вече не се сближава. |
| --- | --- |

3.4.2.

Хармонизацията на преките данъци върху доходите на физическите лица е ограничена до конкретни случаи и данъчната тежест вече не се сближава.

| 3.4.3. | Броят на главите в законите за данъчното облагане на физическите лица и разходите за социално-осигурителни вноски следва да бъдат преразгледани, поне в рамките на еврозоната, за да се предотврати социален дъмпинг, да се уеднакви данъчната тежест върху работните заплати и по този начин да се улесни мобилността на работната сила (34). Прогресивният характер на този вид облагане следва да бъде разширен, така че да обхване доходите от капитал и богатството, което ги генерира, като данъците върху имуществото, наследството и даренията отново бъдат превърнати в инструмент за контрол. Освен това тези данъци имат по-малко задържащо въздействие върху търсенето отколкото данъците върху работните заплати. |
| --- | --- |

3.4.3.

Броят на главите в законите за данъчното облагане на физическите лица и разходите за социално-осигурителни вноски следва да бъдат преразгледани, поне в рамките на еврозоната, за да се предотврати социален дъмпинг, да се уеднакви данъчната тежест върху работните заплати и по този начин да се улесни мобилността на работната сила (34). Прогресивният характер на този вид облагане следва да бъде разширен, така че да обхване доходите от капитал и богатството, което ги генерира, като данъците върху имуществото, наследството и даренията отново бъдат превърнати в инструмент за контрол. Освен това тези данъци имат по-малко задържащо въздействие върху търсенето отколкото данъците върху работните заплати.

| 3.4.4. | Необходимостта да се постави по-голям акцент върху инвестициите вместо върху потреблението повишава важността на хармонизацията и на създаването на конвергентни змии за облагането на доходите от спестявания и дивиденти, получавани от физически лица, както и на трансграничните пенсионни доходи (35). |
| --- | --- |

3.4.4.

Необходимостта да се постави по-голям акцент върху инвестициите вместо върху потреблението повишава важността на хармонизацията и на създаването на конвергентни змии за облагането на доходите от спестявания и дивиденти, получавани от физически лица, както и на трансграничните пенсионни доходи (35).

| 3.4.5. | ЕИСК подкрепя търсенето от Комисията на начини да направи данъчните структури по-благоприятни за растежа и да разгледа евентуалната роля на данъчното облагане за задоволяването на консолидираните нужди в контекста на разширяването на данъчни основи като данъчното облагане на жилищата. Затова препоръките, отправени от Европейската комисия към държавите членки в рамките на Европейския семестър, бяха да се възползват в по-голяма степен от съществуващите данъци върху имуществото за целите на консолидацията или като част от изместване на данъчното облагане от работните заплати (36). |
| --- | --- |

3.4.5.

ЕИСК подкрепя търсенето от Комисията на начини да направи данъчните структури по-благоприятни за растежа и да разгледа евентуалната роля на данъчното облагане за задоволяването на консолидираните нужди в контекста на разширяването на данъчни основи като данъчното облагане на жилищата. Затова препоръките, отправени от Европейската комисия към държавите членки в рамките на Европейския семестър, бяха да се възползват в по-голяма степен от съществуващите данъци върху имуществото за целите на консолидацията или като част от изместване на данъчното облагане от работните заплати (36).

| 3.4.6. | ЕИСК предлага също така да бъдат приети допълнителни мерки за хармонизиране на екологичните данъци, като за отправна точка бъде взета рамката на Комисията за 2030 година относно политиките в областта на климата и енергетиката. |
| --- | --- |

3.4.6.

ЕИСК предлага също така да бъдат приети допълнителни мерки за хармонизиране на екологичните данъци, като за отправна точка бъде взета рамката на Комисията за 2030 година относно политиките в областта на климата и енергетиката.

| 3.4.7. | Обществеността ще помага в борбата със сериозния проблем на данъчните измами и измамите в областта на заетостта, ако има стимули за това. Следва да се увеличи използването на инструменти като купони за услуги или освобождаване от данъци и данъчни облекчения за други услуги за индивидуална подкрепа, които съчетават целите на насърчаването на социално благополучие и повторното изсветляване на икономиката. |
| --- | --- |

3.4.7.

Обществеността ще помага в борбата със сериозния проблем на данъчните измами и измамите в областта на заетостта, ако има стимули за това. Следва да се увеличи използването на инструменти като купони за услуги или освобождаване от данъци и данъчни облекчения за други услуги за индивидуална подкрепа, които съчетават целите на насърчаването на социално благополучие и повторното изсветляване на икономиката.

| 3.4.8. | За борба с неформалната икономика ЕИСК предлага да бъдат въведени данъчни стимули за използване на методи на разплащане като карти и мобилни телефони, които оставят следа и насърчават финансовото и цифровото приобщаване, посредством хармонизирани данъчни облекчения или освобождаване от данъци на физически и юридически лица, които намаляват употребата на пари в брой. |
| --- | --- |

3.4.8.

За борба с неформалната икономика ЕИСК предлага да бъдат въведени данъчни стимули за използване на методи на разплащане като карти и мобилни телефони, които оставят следа и насърчават финансовото и цифровото приобщаване, посредством хармонизирани данъчни облекчения или освобождаване от данъци на физически и юридически лица, които намаляват употребата на пари в брой.

| 3.4.9. | Аналогично, съпричастността на обществото може да бъде засилена чрез икономически стимули за откриване на възможни измамни транзакции, въз основа на обичайната практика в САЩ. |
| --- | --- |

3.4.9.

Аналогично, съпричастността на обществото може да бъде засилена чрез икономически стимули за откриване на възможни измамни транзакции, въз основа на обичайната практика в САЩ.

3.5.   Териториално данъчно облагане (региони, държави и ЕС)

| 3.5.1. | Голямото многообразие на режимите на данъчно облагане насърчава измамите, корупцията и сивата икономика. ЕИСК призовава държавите членки от еврозоната да поемат по-големи правомощия в четири основни области на данъчното облагане: преки данъци върху физическите или юридическите лица (включително облагане на дохода от капитал и имуществото, както и други данъци върху богатството) и непреки данъци под формата на ДДС и специални данъци. |
| --- | --- |

3.5.1.

Голямото многообразие на режимите на данъчно облагане насърчава измамите, корупцията и сивата икономика. ЕИСК призовава държавите членки от еврозоната да поемат по-големи правомощия в четири основни области на данъчното облагане: преки данъци върху физическите или юридическите лица (включително облагане на дохода от капитал и имуществото, както и други данъци върху богатството) и непреки данъци под формата на ДДС и специални данъци.

| 3.5.2. | Постигането на напредък в бюджетното управление несъмнено означава постепенен отказ от суверенитет от страна на държавите членки. По този начин събирането на дължимите данъци би могло да продължи да бъде задача предимно на държавите, а проверките, инспекциите и разпределението на приходите биха могли да се поделят между Съюза и държавите. За тази цел ЕИСК предлага да се създаде данъчен орган на ЕС, като се започне с еврозоната. |
| --- | --- |

3.5.2.

Постигането на напредък в бюджетното управление несъмнено означава постепенен отказ от суверенитет от страна на държавите членки. По този начин събирането на дължимите данъци би могло да продължи да бъде задача предимно на държавите, а проверките, инспекциите и разпределението на приходите биха могли да се поделят между Съюза и държавите. За тази цел ЕИСК предлага да се създаде данъчен орган на ЕС, като се започне с еврозоната.

| 3.5.3. | В съответствие с принципа на субсидиарност, местните данъци трябва да се зачитат, но ЕИСК препоръчва да се започне кампания за опростяване чрез намаляване, групиране и стандартизиране на много съществуващи данъци. |
| --- | --- |

3.5.3.

В съответствие с принципа на субсидиарност, местните данъци трябва да се зачитат, но ЕИСК препоръчва да се започне кампания за опростяване чрез намаляване, групиране и стандартизиране на много съществуващи данъци.

3.6.   Външно измерение и връзка с обществените политики

| 3.6.1. | Наднационалната бюджетна политика (37) би била ефективен инструмент за постигане на целите на Договорите, по-специално по отношение на политиките за сближаване и устойчивост. |
| --- | --- |

3.6.1.

Наднационалната бюджетна политика (37) би била ефективен инструмент за постигане на целите на Договорите, по-специално по отношение на политиките за сближаване и устойчивост.

| 3.6.2. | ЕИСК призовава да бъде създаден допълнителен федерален бюджет, поне в еврозоната, който да събира данъци и постепенно да поеме политиките, които могат да бъдат осъществявани по-ефективно съвместно — осигуровки за безработица, обвързани с активни политики на пазара на труда (38), научноизследователска и развойна дейност, отбрана, общ механизъм за компенсиране на тежестта на лихвите по дълга (39) и др. |
| --- | --- |

3.6.2.

ЕИСК призовава да бъде създаден допълнителен федерален бюджет, поне в еврозоната, който да събира данъци и постепенно да поеме политиките, които могат да бъдат осъществявани по-ефективно съвместно — осигуровки за безработица, обвързани с активни политики на пазара на труда (38), научноизследователска и развойна дейност, отбрана, общ механизъм за компенсиране на тежестта на лихвите по дълга (39) и др.

| 3.6.3. | И накрая, ЕИСК подкрепя категорично инициативите, предприети от ОИСР и Г-20 в областта на международното данъчно сътрудничество и борбата с данъчните измами, и призовава автоматичният обмен на данъчна информация да се превърне в международен стандарт. |
| --- | --- |

3.6.3.

И накрая, ЕИСК подкрепя категорично инициативите, предприети от ОИСР и Г-20 в областта на международното данъчно сътрудничество и борбата с данъчните измами, и призовава автоматичният обмен на данъчна информация да се превърне в международен стандарт.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  При все това системата е прекалено закостеняла и тромава и е неспособна бързо да осигурява необходимата гъвкавост за справяне с непосредствените икономически обстоятелства и постигане на микс на политиките в еврозоната, в ситуация, в която държавите членки вече не разполагат с достатъчна свобода на действие за стартиране на планове за възстановяване на техните икономики. Това създава голяма финансова нестабилност.

1

(2)  COM(2013) 165 final.

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „ИКК/важни реформи в икономическата политика“ (ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 45).

3

(4)  Вж. по-конкретно членове 113 и 115 от ДФЕС.

4

(5)  Вж. засягащите дейността на специализирана секция ECO части от представените от Jean-Claude Juncker пред Европейския парламент „Политически насоки за следващата Европейска комисия“. Вж. също Juncker, „Ново начало за Европа: моята програма (...)“, стр. 6.

5

(6)  Становище на ЕИСК относно „ОКООКД“ (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 63).

6

(7)  COM(2011) 121 final.

7

(8)  www.eurofisc.eu.

8

(9)  Фиктивни продажби в държавата на крайно потребление, водещи до потенциално неограничени загуби за националните хазни.

9

(10)  Директива 2011/16/ЕС.

10

(11)  Вж. становищата на ЕИСК относно „Бюджетна политика: растеж и бюджетни промени“ (ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 8) и относно „Завършване на ИПС — следващ европейски законодателен мандат“ и „Подробен план за задълбочен и истински икономически и паричен съюз“, COM(2012) 777 final/2, параграф 3.

11

(12)  Вж, становището на ЕИСК относно „Завършване на ИПС — следващ европейски законодателен мандат“ (ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 10).

12

(13)  Данни за 2012 г., публикувани от Евростат (92/2014) на 16 юни 2014 г.

13

(14)  COM(2012) 777 final/2.

14

(15)  Alejandro Cercas, доклад PE528.091v02-00.

15

(16)  http://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2014/eurofound-yearbook-2013-living-and-working-in-europe

16

(17)  Препоръки на експертната група относно данъчното облагане и цифровата икономика. На 22 октомври 2013 г. Комисията прие Решение за създаването на Експертната група, като през същата година определи обхвата на дейността ѝ (на английски език) и пътната карта (на английски език). Становището ѝ беше публикувано на 28 май 2014 г.

17

(18)  http://www.oecd.org/tax/beps-2014-deliverables.htm

18

(19)  COM(2013) 71 final, 2013/0045 (CNS): Белгия, Германия, Естония, Гърция, Испания, Франция, Италия, Австрия, Португалия, Словения и Словакия.

19

(20)  Директива относно данъчно облагане на доходи от спестявания — Европейска комисия.

20

(21)  Friedrich Schneider, „Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003“ („Икономиките в сянка и корупцията в цял свят — емпирични резултати за периода 1999 — 1003 г.“), публикувана в специално издание на International Journal of Social Economics (IJSE), поредица 1, том 35, бр. 9, 2008 г.

21

(22)  Пример за такъв орган е Службата за опростяване на данъчното облагане към Министерството на финансите на Обединеното кралство.

22

(23)  Изследователска бележка на Европейската комисия 02/2013 „The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis“ („Въздействието на промените в данъците и осигуровките върху разпределението на доходите в страните от ЕС от началото на икономическата криза“).

23

(24)  Проект на ОИСР за решаване на проблемите, свързани с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби.

24

(25)  Ролята на МВФ в международното данъчно облагане.

25

(26)  https://www.g20.org/sites/default/files/g20_resources/library/Saint_Petersburg_Declaration_ENG.pdf

26

(27)  Център за данъчна политика и администрация — ОИСР.

27

(28)  Фиктивни продажби в държавата на крайно потребление, водещи до потенциално неограничени загуби за националните хазни.

28

(29)  Вж. декларацията на ЕИСК относно „План за действие за Европа“, приета на пленарната сесия на 29 и 30 април 2014 г. Вж. също становището на ЕИСК относно „Стратегии за интелигентно оздравяване на бюджетната политика: предизвикателствата пред силите, движещи растежа в Европа“ (ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 8).

29

(30)  Становище на ЕИСК относно „Създаване на обща и консолидирана данъчна основа за корпоративен данък на предприятията в ЕС“ (ОВ C 88, 11.4.2006 г., стр. 48).

30

(31)  Становище на ЕИСК относно „Обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък“ (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 63).

31

(32)  COM(2012) 722 final.

32

(33)  Placing taxation at the service of research and development (Поставяне на данъчното облагане в услуга на научноизследователската и развойната дейност).

33

(34)  Изявление на Еврогрупата от 8 юли 2014 г., Structural reform agenda — thematic discussions on growth and jobs — Reduction of the tax wedge („Програма за структурни реформи — тематични дискусии относно растежа и работните места. Намаляване на данъчната тежест“).

34

(35)  http://europa.eu/legislation_summaries/taxation/l31050_en.htm

35

(36)  Европейска комисия, 2014 г. „Данъчните реформи в държавите — членки на ЕС“, стр. 112.

36

(37)  Stefan Collignon, Taking European integration seriously („Сериозно за европейската интеграция“).

37

(38)  Вж. становища на ЕИСК относно „Завършване на ИПС — следващ европейски законодателен мандат“ и относно „За социално измерение на Европейския икономически и паричен съюз“ (ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 1).

38

(39)  Вж. становище на ЕИСК относно „Възобновяване на икономическия растеж“ (ОВ C 143, 22.5.2012 г., стр. 10).

39

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Следното изменение, което получи над една четвърт от подадените гласове, беше отхвърлено по време на разискванията (член 54, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 1.4

Се изменя, както следва:

| | „Коригирането на недостатъците и затварянето на вратичките в данъчната политика означава предприемане на по-амбициозни стъпки в рамките на еврозоната с оглед на намаляването и стандартизирането на обхвата на различните данъци, разширяването на данъчните основни, по-тясното съгласуване на данъчните ставки и укрепването на сътрудничеството и механизмите за обмен на информация с цел борба с измамите и укриването на данъци. При това трябва да се има предвид, че общата данъчна тежест в еврозоната не бива да надвишава данъчната тежест в съседните държави.“ |
| --- | --- |

„Коригирането на недостатъците и затварянето на вратичките в данъчната политика означава предприемане на по-амбициозни стъпки в рамките на еврозоната с оглед на намаляването и стандартизирането на обхвата на различните данъци, разширяването на данъчните основни, по-тясното съгласуване на данъчните ставки и укрепването на сътрудничеството и механизмите за обмен на информация с цел борба с измамите и укриването на данъци. При това трябва да се има предвид, че общата данъчна тежест в еврозоната не бива да надвишава данъчната тежест в съседните държави.“

Изложение на мотивите

Тъй като в становището се предлага въвеждането на нови данъци, е важно общата данъчна тежест в еврозоната да не надвишава данъчната тежест в съседните държави. В противен случай това (висока данъчна тежест) може да се отрази отрицателно върху еврозоната, като доведе до преместване на повече предприятия и напускане на работна ръка.

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“: | 80 |
| --- | --- |
| Гласове „против“: | 129 |
| Гласове „въздържал се“: | 17 |

Гласове „за“:

80

Гласове „против“:

129

Гласове „въздържал се“:

17

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/33

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Индустриални промени в европейския сектор на опаковките“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 230/05)

| Докладчик: | г-н Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | г-н Nicola KONSTANTINOU |

Докладчик:

г-н Gonçalo LOBO XAVIER

Съдокладчик:

г-н Nicola KONSTANTINOU

На 22 януари 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Индустриални промени в европейския сектор на опаковкитe“.

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 13 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 119 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският сектор на опаковките е изправен пред редица предизвикателства. Ключовата му роля в редица промишлени отрасли му отрежда централно място по отношение на конкурентоспособността на европейската икономика. Европа трябва да запази водещата си позиция в тази индустрия и би трябвало да следи тенденциите по отношение на устойчивостта на околната среда, безопасността и марките в сферата на опаковките. ЕИСК смята, че тази лидерска позиция трябва да се основава на четири основни стълба: ефикасно използване на ресурсите, НИРД и иновации, социален диалог; устойчивост и адаптация. |
| --- | --- |

1.1.

Европейският сектор на опаковките е изправен пред редица предизвикателства. Ключовата му роля в редица промишлени отрасли му отрежда централно място по отношение на конкурентоспособността на европейската икономика. Европа трябва да запази водещата си позиция в тази индустрия и би трябвало да следи тенденциите по отношение на устойчивостта на околната среда, безопасността и марките в сферата на опаковките. ЕИСК смята, че тази лидерска позиция трябва да се основава на четири основни стълба: ефикасно използване на ресурсите, НИРД и иновации, социален диалог; устойчивост и адаптация.

1.1.1.   Ефикасно използване на ресурсите

Поради факта, че продуктите на сектора се използват за съхраняване, защита и запазване на други консумативи и след това често се изхвърлят, секторът има ключова роля за повишаване на процента на рециклиране в държавите — членки на ЕС. Въпреки това предприятията все още се нуждаят от подкрепа за постигането на тази цел. ЕИСК счита, че Европейската комисия би могла да предоставя помощ по този въпрос, да информира повече за най-добрите практики и оптималното използване на наличните ресурси. Това може да се постигне чрез подкрепа за опазване на околната среда от всички заинтересовани участници, включително тези, извършващи дейност извън Европа. Ефективното използване на ресурсите е изключително важен елемент в процеса на опаковане и също представлява проблем за околната среда. ЕИСК счита, че Европейската комисия би могла да разработи политическа рамка за подкрепа на прехода, необходим за постигане на целите на стратегията „Европа 2020“, както и да поднови и поддържа отговорна спрямо околната среда опаковъчна промишленост.

1.1.2.   Предизвикателства

ЕИСК е наясно с предизвикателствата, които повишаването на енергийните цени поставя пред промишлеността, не само що се отнася до всекидневните резултати, но и спрямо процеса на рециклиране. ЕИСК би искал да посочи, че процесът на рециклиране — от решаващо значение за сектора на опаковките — се осъществява в Европейския съюз, но и извън него. ЕИСК смята, че би трябвало въпросът за балансираната цена на енергията да бъде приоритет в политиката на ЕС по отношение на тази специфична индустрия.

За да спомогне в по-голяма степен за постигане на целите на ЕС в областта на въглеродните емисии, всеки сектор на тази индустрия би трябвало да си поставя реалистични цели по отношение на рециклирането, съобразени със законодателството на ЕС (Директивата относно опаковките и отпадъците от опаковки и Рамковата директива за отпадъците), имащо отношение към стратегията „Европа 2020“, и след това да предоставя годишни отчети за измерване на напредъка. Независимо от усилията на отделните държави членки да предоставят данни, които се публикуват ежегодно от Евростат, в оценката на данните все още има липсващ елемент. ЕИСК счита, че практиката на използване на повече опаковъчен материал, отколкото е необходимо, води до разхищение и е необходимо промишлеността да води борба срещу нея, а също така да бъде осъзната от потребителите. Провеждането на кампания за повишаване на обществената осведоменост би могло да бъде вариант за насърчаване на „съществените изисквания“, определени от Директивата относно опаковките и отпадъците от опаковки и Рамковата директива за отпадъците във връзка със „свръхопаковането“. Така например Комисията следва да определи точен график за налагане на пълна забрана върху пластмасовите торбички за еднократна употреба за сметка на торбичките за многократна употреба или биоразградимите торбички. Този график следва да включва етапи на консултиране със социалните партньори и мерки в подкрепа на трансформирането на сектора.

1.1.3.   Научноизследователска и развойна дейност и иновации

От проучванията, проведени във връзка с настоящото становище и от обсъжданията със заинтересовани страни и с Комисията става ясно, че по редица въпроси от основно значение липсват достатъчно налични данни. Затова би следвало да се приветства подкрепата на Комисията за организиране на подобрена методология за събиране на данни за сектора, с цел да се предостави на социалните партньори съответната информация за гарантиране на дългосрочната жизненост на сектора. ЕИСК изразява убеждението, че основаните предизвикателства пред НИРД в сектора също са значителни и включват ефективния превоз на стоки, ефективността на системите за проследяване, намаляването на разходите, регулаторни въпроси и въпроси, свързани с безопасността, както и екодизайнa и характеристиките на опаковките през жизнения им цикъл. ЕИСК счита, че предвид тези специфични нужди и подход е много важно опаковъчната промишленост да разглежда средствата за иновации по програмата „Хоризонт 2020“ като приоритет и възможност. Способността за участие в европейски консорциуми, с цел да се стимулират иновационните дейности, трябва да се насърчава чрез секторни сдружения и от обичайните заинтересовани страни.

ЕИСК счита, че непрекъснатите инвестиции, необходими за посрещане на всички съществуващи предизвикателства, са от решаващо значение. От решаващо значение за дългосрочното оцеляване на сектора е капиталовите инвестиции да се съпътстват от инвестиции в работната сила в сектора. Това изисква правилно планиране и диалог между работници и работодатели, правителства, европейски институции и заинтересованите страни, обхващащи широки социални слоеве, включително националните образователни инфраструктури.

Ясно е, че секторът на опаковките се развива под натиска на новите тенденции, като електронната търговия. Ръстът на електронната търговия беше демонстриран от заключенията на проучването на Евробарометър от 2013 г., че почти половината от гражданите на Европа са правили онлайн покупки през предходните шест месеца (1). Комисията посочва, че електронната търговия „представлява важна движеща сила на развитието с потенциал за икономически растеж и растеж на заетостта оценяван на над 10 % годишно между 2013 и 2016 г.“ (2). Това развитие може да се окаже стимул за прилагане на нови решения, насочени към намаляване на отпадните материали като картон и пластмаса и тези тенденции трябва да се имат предвид в НИРД.

Иновациите в сектора на опаковките са се доказали като възможност за младежка заетост. Промишлените дизайнери, инженерите по материалознание и други нови професии могат да намерят широк кръг от възможности на бъдещия пазар. ЕИСК вижда възможност за иновации по отношение на устойчивостта и дизайна в сектори с интензивно използване на опаковки.

1.1.4.   Граждански ангажимент, социален диалог с работната сила, устойчивост и адаптиране

ЕИСК счита, че най-голямото предизвикателство пред работодателите и работниците от европейския сектор е да се гарантира, че индустрията запазва конкурентоспособността си, използва пълноценно технологичните иновации и произвежда висококачествени, устойчиви стоки. ЕИСК смята също, че е необходимо заинтересованите страни да набележат новите умения за бъдещето на сектора с цел адаптиране на образователните системи към това ключово предизвикателство. Нови тенденции, като продажби по интернет, пораждат предизвикателства, които следва да бъдат обстойно разгледани и чието влияние и въздействие да бъдат оценени.

ЕИСК заключава, че по-голямата част от предприятията за производство на опаковки и работещите в тях са склонни да се адаптират към промените, но е необходима повече информация, за да се даде възможност на страните да вземат правилни решения по отношение на сектора и заетостта. Тази адаптация към промените на пазара би трябвало да се извърши по зачитащ работниците начин, но и като не се забравя заплахата от бързите промени и преместване на производството.

ЕИСК вярва, че дискусията относно устойчивостта на сектора трябва да се извърши с помощта на гражданското общество и на социален диалог на национално и европейско равнище. Създаването на Секторен комитет за социален диалог (SSDC) за опаковъчната промишленост би могло да предостави такава възможност.

2.   Въведение

Основната цел на настоящия документ е да се информират европейските институции за редица препоръки, за които ЕИСК/CCMI смятат, че са от ключово значение за стимулирането на европейската икономика като цяло и сектора на опаковките в частност. Европа трябва да заеме водеща роля и да подкрепи спазването на правилата и законодателството в подкрепа на икономиката, чието прилагане се извършва по устойчив начин с оглед на стимулирането на вътрешния пазар — ключовите понятия следва да бъдат „доверие“ и „спазване“ на правните изисквания, а не „защита“.

| 2.1. | Опаковъчната промишленост обслужва широк спектър цели в нашето ежедневие: защита (предотвратява счупване, разваляне и зараза, увеличава срока на трайност); насърчаване (съставки в продуктите, характеристики, рекламни и маркетингови послания); информация (идентификация на продукта, приготовление и употреба, данни за хранителната стойност и съхранението, предупреждения за безопасност, информация за връзка, инструкции за отваряне, указания за изваждане от употреба); удобство (приготовление на продукта, сервиране, съхранение и порциониране); използване (предоставяне за потребление, търговия на дребно и транспорт); манипулиране (превоз от производителя до търговеца, излагане на щанда за продажба) и намаляване на отпадъците (обработка, повторно използване на съпътстващи продукти, необходимата за съхранение и транспортиране енергия). |
| --- | --- |

2.1.

Опаковъчната промишленост обслужва широк спектър цели в нашето ежедневие: защита (предотвратява счупване, разваляне и зараза, увеличава срока на трайност); насърчаване (съставки в продуктите, характеристики, рекламни и маркетингови послания); информация (идентификация на продукта, приготовление и употреба, данни за хранителната стойност и съхранението, предупреждения за безопасност, информация за връзка, инструкции за отваряне, указания за изваждане от употреба); удобство (приготовление на продукта, сервиране, съхранение и порциониране); използване (предоставяне за потребление, търговия на дребно и транспорт); манипулиране (превоз от производителя до търговеца, излагане на щанда за продажба) и намаляване на отпадъците (обработка, повторно използване на съпътстващи продукти, необходимата за съхранение и транспортиране енергия).

| 2.2. | Предвид съществуващото огромно разнообразие в сектора, опаковъчната промишленост задължително изисква широк и разнообразен подход. Важността на сектора изисква да се възприеме внимателен подход, който да отчита многообразието на сектора, необходимостта от съобразяване с правилата и законите и разбира се — конкурентоспособността му. |
| --- | --- |

2.2.

Предвид съществуващото огромно разнообразие в сектора, опаковъчната промишленост задължително изисква широк и разнообразен подход. Важността на сектора изисква да се възприеме внимателен подход, който да отчита многообразието на сектора, необходимостта от съобразяване с правилата и законите и разбира се — конкурентоспособността му.

| 2.3. | Въпреки че съществуват редица съществени проблеми, общи за повечето сектори, отделните подсектори естествено се сблъскват с редица специфични за тях проблеми. Това се дължи на факта, че определени продукти трябва да отговарят на различни изисквания, по-специално по отношение на стандартите и сертификатите. |
| --- | --- |

2.3.

Въпреки че съществуват редица съществени проблеми, общи за повечето сектори, отделните подсектори естествено се сблъскват с редица специфични за тях проблеми. Това се дължи на факта, че определени продукти трябва да отговарят на различни изисквания, по-специално по отношение на стандартите и сертификатите.

| 2.4. | Използването на опаковки за предоставяне на информация за иновации и качество е възможност за Европа. За тази цел в настоящото становище се предлагат редица мерки, насочени към ясно определяне на степента на качество и иновация на продуктите в дадена опаковка. Това е постоянно предизвикателство, от решаващо значение за разграничаване на продуктите на ЕС от тези с произход от други части на света. |
| --- | --- |

2.4.

Използването на опаковки за предоставяне на информация за иновации и качество е възможност за Европа. За тази цел в настоящото становище се предлагат редица мерки, насочени към ясно определяне на степента на качество и иновация на продуктите в дадена опаковка. Това е постоянно предизвикателство, от решаващо значение за разграничаване на продуктите на ЕС от тези с произход от други части на света.

| 2.5. | ЕИСК счита, че има още два въпроса, които също са жизненоважни за това обсъждане: логистичните аспекти на опаковъчната промишленост и достъпа до суровини, използвани от сектора.
  В светлината на тези два въпроса е лесно да се разбере защо предизвикателствата пред европейската опаковъчна промишленост са толкова огромни.
  Основната цел на настоящия документ е да се информират европейските институции за редица препоръки, за които ЕИСК/CCMI смятат, че са от ключово значение за стимулиране на европейската икономика като цяло и сектора на опаковките в частност. Както и в други области Европа трябва отново да заеме водеща роля и да призове за спазване на правилата и законодателството, които действително помагат на икономиката и чието прилагане се извършва по устойчив начин с оглед на стимулирането на вътрешния пазар: ключовите понятия следва да бъдат „доверие“ и „спазване“ на правните изисквания, а не „защита“. |
| --- | --- |

2.5.

ЕИСК счита, че има още два въпроса, които също са жизненоважни за това обсъждане: логистичните аспекти на опаковъчната промишленост и достъпа до суровини, използвани от сектора.

В светлината на тези два въпроса е лесно да се разбере защо предизвикателствата пред европейската опаковъчна промишленост са толкова огромни.

Основната цел на настоящия документ е да се информират европейските институции за редица препоръки, за които ЕИСК/CCMI смятат, че са от ключово значение за стимулиране на европейската икономика като цяло и сектора на опаковките в частност. Както и в други области Европа трябва отново да заеме водеща роля и да призове за спазване на правилата и законодателството, които действително помагат на икономиката и чието прилагане се извършва по устойчив начин с оглед на стимулирането на вътрешния пазар: ключовите понятия следва да бъдат „доверие“ и „спазване“ на правните изисквания, а не „защита“.

| 2.6. | Конкретният случай с използваните материали е важен въпрос, който изисква внимателен анализ, с цел да се зачита свободният пазар и да се гарантират равни условия за всички участници на пазара. |
| --- | --- |

2.6.

Конкретният случай с използваните материали е важен въпрос, който изисква внимателен анализ, с цел да се зачита свободният пазар и да се гарантират равни условия за всички участници на пазара.

| 2.7. | ЕИСК смята, че създаването на съгласуван и приобщаващ диалог между заинтересованите страни от сектора ще гарантира, че секторът остава устойчив и осигурява достойна заетост в дългосрочен план, справя се по-добре с промените и се адаптира към нуждите на потребителите и към все по-високите изисквания на обществото. Във връзка с това потенциалът на социалния диалог за укрепването на сектора не е реализиран напълно и е необходимо този въпрос да бъде спешно разгледан. |
| --- | --- |

2.7.

ЕИСК смята, че създаването на съгласуван и приобщаващ диалог между заинтересованите страни от сектора ще гарантира, че секторът остава устойчив и осигурява достойна заетост в дългосрочен план, справя се по-добре с промените и се адаптира към нуждите на потребителите и към все по-високите изисквания на обществото. Във връзка с това потенциалът на социалния диалог за укрепването на сектора не е реализиран напълно и е необходимо този въпрос да бъде спешно разгледан.

| 2.8. | За да се приспособи секторът към промените и да се преобрази в отговор на изискванията на пазара, единственият начин за постигане на устойчивост и справедливост е чрез многостранен подход с ангажимент от страна на заинтересованите участници. С цел да се разрешат проблемите, свързани със сектора, неговата структура, конкурентоспособност, както и свързаните с това въпроси като заетостта, уменията, адаптирането и бъдещата жизнеспособност на сектора и неговата работна сила, е необходимо Комисията да насърчава добре структуриран и организиран социален диалог. Освен това, за да се предостави платформа за изразяване на интересите на по-широка публика (т.е. обществото и потребителите, работниците, служителите, работодателите, правителствата и др.), трябва да бъдат създаден канал за двупосочна комуникация между различните участници и институции. По този начин всички заинтересовани страни могат да вземат по-широко участие в сектора и в централната му роля в обществото. |
| --- | --- |

2.8.

За да се приспособи секторът към промените и да се преобрази в отговор на изискванията на пазара, единственият начин за постигане на устойчивост и справедливост е чрез многостранен подход с ангажимент от страна на заинтересованите участници. С цел да се разрешат проблемите, свързани със сектора, неговата структура, конкурентоспособност, както и свързаните с това въпроси като заетостта, уменията, адаптирането и бъдещата жизнеспособност на сектора и неговата работна сила, е необходимо Комисията да насърчава добре структуриран и организиран социален диалог. Освен това, за да се предостави платформа за изразяване на интересите на по-широка публика (т.е. обществото и потребителите, работниците, служителите, работодателите, правителствата и др.), трябва да бъдат създаден канал за двупосочна комуникация между различните участници и институции. По този начин всички заинтересовани страни могат да вземат по-широко участие в сектора и в централната му роля в обществото.

3.   Анализ/рамка

| 3.1. | Европейският сектор на опаковките включва широк спектър от дейности и макар и да има сходни проблеми с други промишлени сектори, е изправен пред редица безпрецедентни и значителни предизвикателства в момента, и в краткосрочен и средносрочен план. Секторът на опаковките включва предприятия за опаковки от стъкло, метал, пластмаса, дърво и хартия, които като цяло осигуряват заетост на над 6,5 милиона души в Европа (3) (Евростат). |
| --- | --- |

3.1.

Европейският сектор на опаковките включва широк спектър от дейности и макар и да има сходни проблеми с други промишлени сектори, е изправен пред редица безпрецедентни и значителни предизвикателства в момента, и в краткосрочен и средносрочен план. Секторът на опаковките включва предприятия за опаковки от стъкло, метал, пластмаса, дърво и хартия, които като цяло осигуряват заетост на над 6,5 милиона души в Европа (3) (Евростат).

| 3.2. | Секторът на опаковките се характеризира не само с разнообразна гама от продукти, но също така и с множество различни процеси, които са отделни и се използват за създаване на продукти за специфични пазари и определена употреба; всеки изисква различна среда и е свързан с множество предизвикателства и характеристики.
  Например за предприятията за стъклен амбалаж, използването на енергия е значителен разходен фактор. Освен това, като се има предвид, че до 80 % от отпадъчното стъкло се рециклира, рециклирането на стъкло допринася значително за постигане на целите на ЕС за рециклиране и намаляване на въглеродния отпечатък на региона. |
| --- | --- |

3.2.

Секторът на опаковките се характеризира не само с разнообразна гама от продукти, но също така и с множество различни процеси, които са отделни и се използват за създаване на продукти за специфични пазари и определена употреба; всеки изисква различна среда и е свързан с множество предизвикателства и характеристики.

Например за предприятията за стъклен амбалаж, използването на енергия е значителен разходен фактор. Освен това, като се има предвид, че до 80 % от отпадъчното стъкло се рециклира, рециклирането на стъкло допринася значително за постигане на целите на ЕС за рециклиране и намаляване на въглеродния отпечатък на региона.

| 3.3. | Връзката между използваните материали за опаковки е също важен аспект и увеличените транспортни разходи за превозването на материали, като например навълнен картон (велпапе) и тръби, използвани за опаковки, оказа отрицателно въздействие върху сектора на опаковките. По този начин въздействието на разходите за енергия по цялата верига на доставки в даден сектор се прехвърля върху сектора на опаковките (трябва да се отбележи разстоянието, пропътувано от продукти като печатни материали, преди да бъдат използвани от предприятията за производство на опаковки). |
| --- | --- |

3.3.

Връзката между използваните материали за опаковки е също важен аспект и увеличените транспортни разходи за превозването на материали, като например навълнен картон (велпапе) и тръби, използвани за опаковки, оказа отрицателно въздействие върху сектора на опаковките. По този начин въздействието на разходите за енергия по цялата верига на доставки в даден сектор се прехвърля върху сектора на опаковките (трябва да се отбележи разстоянието, пропътувано от продукти като печатни материали, преди да бъдат използвани от предприятията за производство на опаковки).

| 3.4. | Металите могат да бъдат рециклирани до безкрайност без понижаване на качеството, което създава допълнителна добавена стойност за приноса на сектора към постигане на целите на ЕС в областта на рециклирането. |
| --- | --- |

3.4.

Металите могат да бъдат рециклирани до безкрайност без понижаване на качеството, което създава допълнителна добавена стойност за приноса на сектора към постигане на целите на ЕС в областта на рециклирането.

| 3.5. | Амбалажното стъкло се използва за производството на бутилки и буркани и други опаковъчни продукти и е най-големият сектор в стъкларската промишленост на ЕС, който представлява около 60 % от общото производство на стъкло и осигурява заетост на 90  000 души в ЕС (ЕВРОСТАТ). Заетостта в стъкларския сектор като цяло се понижи вследствие на по-високата степен на автоматизация, консолидирането на промишлеността и конкуренцията с производство на ниски цени. Вносът от държави извън ЕС създава по-голяма конкуренция и се наблюдава нарастване на броя на производствените мощности в страни, граничещи с ЕС с по-ниски разходи за труд и по-слаба регламентация; това създава краткосрочен свръхкапацитет и оказва натиск върху цените.
  Франция, Германия и Италия са най-големите производители в ЕС. Стъклото е ефективен по отношение на използването на ресурсите материал и може да бъде рециклирано неограничен брой пъти. Например потреблението на енергия е значителен разходен фактор за предприятията за стъклен амбалаж и не толкова за останалите предприятия. Като се има предвид, че до 80 % от отпадъчния стъклен амбалаж се рециклира, рециклирането на стъкло допринася значително за постигане на целите на ЕС за рециклиране и намаляване на въглеродния отпечатък на региона. При все това, поради естеството на използваните материали и на произвежданите продукти, други сегменти на сектора разчитат в по-малка степен на енергията. |
| --- | --- |

3.5.

Амбалажното стъкло се използва за производството на бутилки и буркани и други опаковъчни продукти и е най-големият сектор в стъкларската промишленост на ЕС, който представлява около 60 % от общото производство на стъкло и осигурява заетост на 90  000 души в ЕС (ЕВРОСТАТ). Заетостта в стъкларския сектор като цяло се понижи вследствие на по-високата степен на автоматизация, консолидирането на промишлеността и конкуренцията с производство на ниски цени. Вносът от държави извън ЕС създава по-голяма конкуренция и се наблюдава нарастване на броя на производствените мощности в страни, граничещи с ЕС с по-ниски разходи за труд и по-слаба регламентация; това създава краткосрочен свръхкапацитет и оказва натиск върху цените.

Франция, Германия и Италия са най-големите производители в ЕС. Стъклото е ефективен по отношение на използването на ресурсите материал и може да бъде рециклирано неограничен брой пъти. Например потреблението на енергия е значителен разходен фактор за предприятията за стъклен амбалаж и не толкова за останалите предприятия. Като се има предвид, че до 80 % от отпадъчния стъклен амбалаж се рециклира, рециклирането на стъкло допринася значително за постигане на целите на ЕС за рециклиране и намаляване на въглеродния отпечатък на региона. При все това, поради естеството на използваните материали и на произвежданите продукти, други сегменти на сектора разчитат в по-малка степен на енергията.

| 3.6. | Ако разгледаме потреблението на хартия или сходни материали, ще видим, че веригата на доставки на сектора е сложна поради факта, че често самите предприятия за преработка на хартия и картон за опаковане за продукти като кашони, велпапе, картон за кутии и хартия за велпапе, произвеждат хартия и са част от кръгов процес, включващ премахване на целулозата и мастилото от използваните материали, както и използването на сурови продукти от дърво. |
| --- | --- |

3.6.

Ако разгледаме потреблението на хартия или сходни материали, ще видим, че веригата на доставки на сектора е сложна поради факта, че често самите предприятия за преработка на хартия и картон за опаковане за продукти като кашони, велпапе, картон за кутии и хартия за велпапе, произвеждат хартия и са част от кръгов процес, включващ премахване на целулозата и мастилото от използваните материали, както и използването на сурови продукти от дърво.

| 3.7. | От друга страна, пластмасовите опаковки също имат специфични характеристики — не всички подсектори на опаковките са представени от няколко отраслови органа. Секторът на пластмасовите опаковки извършва доставки на пазари, различни от посочените по-горе, като сред крайните потребители са производители на автомобили, козметика и предприятия, които произвеждат продукти за здравето и съдове за предварително опаковани храни. Въпреки това има само едно единствено промишлено сдружение за този подсектор. Пластмасовите опаковки са свързани и с екологични проблеми, като производството на найлонови торбички за пазаруване и трудностите, свързани с тяхното изхвърляне и разлагането им на съставящите ги компоненти. |
| --- | --- |

3.7.

От друга страна, пластмасовите опаковки също имат специфични характеристики — не всички подсектори на опаковките са представени от няколко отраслови органа. Секторът на пластмасовите опаковки извършва доставки на пазари, различни от посочените по-горе, като сред крайните потребители са производители на автомобили, козметика и предприятия, които произвеждат продукти за здравето и съдове за предварително опаковани храни. Въпреки това има само едно единствено промишлено сдружение за този подсектор. Пластмасовите опаковки са свързани и с екологични проблеми, като производството на найлонови торбички за пазаруване и трудностите, свързани с тяхното изхвърляне и разлагането им на съставящите ги компоненти.

| 3.8. | При този сценарий това разнообразие на производствените процеси доведе до умножаване на органите, представляващи предприятията, което само по себе си създава препятствия пред сътрудничеството между предприятията и представителите на работниците по такива важни въпроси като екологичната устойчивост и управлението на промените. Сегментираното естество на подсекторите на опаковките, например този на металните опаковки, личи от големия брой търговски представителни органи. Например производителите на алуминий често са същите предприятия, които произвеждат алуминиеви опаковки, и имат своя собствена търговска организация (Европейска асоциация за алуминий). Дружествата, специализирани в производството на метални опаковки, които произвеждат кутийки за напитки (от стомана и алуминий), имат своя собствена търговска организация, а тези, специализирани в производството на опаковки от стомана, също разполагат с отделно търговско сдружение. |
| --- | --- |

3.8.

При този сценарий това разнообразие на производствените процеси доведе до умножаване на органите, представляващи предприятията, което само по себе си създава препятствия пред сътрудничеството между предприятията и представителите на работниците по такива важни въпроси като екологичната устойчивост и управлението на промените. Сегментираното естество на подсекторите на опаковките, например този на металните опаковки, личи от големия брой търговски представителни органи. Например производителите на алуминий често са същите предприятия, които произвеждат алуминиеви опаковки, и имат своя собствена търговска организация (Европейска асоциация за алуминий). Дружествата, специализирани в производството на метални опаковки, които произвеждат кутийки за напитки (от стомана и алуминий), имат своя собствена търговска организация, а тези, специализирани в производството на опаковки от стомана, също разполагат с отделно търговско сдружение.

| 3.9. | Поради важността на сектора, както по отношение на приноса му за БВП, така и за заетостта, тези специфични за сектора въпроси изискват особено внимание. Независимо от това, че секторът е сегментиран, той отговаря на потребностите на предприятията нагоре по веригата във всички икономики и далеч отвъд традиционните пазари. |
| --- | --- |

3.9.

Поради важността на сектора, както по отношение на приноса му за БВП, така и за заетостта, тези специфични за сектора въпроси изискват особено внимание. Независимо от това, че секторът е сегментиран, той отговаря на потребностите на предприятията нагоре по веригата във всички икономики и далеч отвъд традиционните пазари.

| 3.10. | Опаковките за продукти отговарят на редица нужди и обхващат въпроси като защитата на продукта (предотвратяване на счупване, разваляне и заразяване), рекламна информация (идентифициране на продукти, търговски марки, приготовление, използване, информация за хранителната стойност и за безопасност), информацията относно боравенето с продукта (транспортиране и излагане на щандове на местата за продажба), намаляване на отпадъците от опаковки (обработка, съхранение и транспортиране на енергия) и освен това дизайнът на опаковките е важен аспект за оптимално употребяване на пространството за транспортиране на стоките, което е от значение в контекста на усилията за намаляване на въглеродните емисии. Ролята на самата опаковка в намаляването на отпадъците придоби голямо значение, тъй като предприятия за продажби онлайн, като Amazon, са много големи потребители на опаковки и следва да бъде разгледан въпросът за „отговорната страна“.
  Така например Amazon използва сертифицирани системи „с лесно разопаковане“. Чрез премахването на пластмасите и връзките за опаковане от 2008 г. насам Amazon промени радикално подхода си към 2 00  000 продукта от 2  000 производители, намалявайки потреблението на картон с 5,4 милиона квадратни метра, на производните му материали с 11  203,7 тона и на общия обем на кашоните с 410 хиляди кубически метра. В действителност потребителят носи крайната отговорност за отпадъците от опаковки, но производителят или междинният потребител би трябвало да има отношение към количеството опаковки, които впоследствие се превръщат в отпадъци. |
| --- | --- |

3.10.

Опаковките за продукти отговарят на редица нужди и обхващат въпроси като защитата на продукта (предотвратяване на счупване, разваляне и заразяване), рекламна информация (идентифициране на продукти, търговски марки, приготовление, използване, информация за хранителната стойност и за безопасност), информацията относно боравенето с продукта (транспортиране и излагане на щандове на местата за продажба), намаляване на отпадъците от опаковки (обработка, съхранение и транспортиране на енергия) и освен това дизайнът на опаковките е важен аспект за оптимално употребяване на пространството за транспортиране на стоките, което е от значение в контекста на усилията за намаляване на въглеродните емисии. Ролята на самата опаковка в намаляването на отпадъците придоби голямо значение, тъй като предприятия за продажби онлайн, като Amazon, са много големи потребители на опаковки и следва да бъде разгледан въпросът за „отговорната страна“.

Така например Amazon използва сертифицирани системи „с лесно разопаковане“. Чрез премахването на пластмасите и връзките за опаковане от 2008 г. насам Amazon промени радикално подхода си към 2 00  000 продукта от 2  000 производители, намалявайки потреблението на картон с 5,4 милиона квадратни метра, на производните му материали с 11  203,7 тона и на общия обем на кашоните с 410 хиляди кубически метра. В действителност потребителят носи крайната отговорност за отпадъците от опаковки, но производителят или междинният потребител би трябвало да има отношение към количеството опаковки, които впоследствие се превръщат в отпадъци.

| 3.11. | Изложените по-долу въпроси изискват задълбочено разглеждане, за да спомогнат за цялостно разбиране на настоящото положение и за да се предложат възможни решения, с цел да се гарантира, че европейският сектор на опаковките ще продължи да бъде конкурентоспособен и устойчив и да осигурява достойни работни места за хилядите работници, зависещи от него. |
| --- | --- |

3.11.

Изложените по-долу въпроси изискват задълбочено разглеждане, за да спомогнат за цялостно разбиране на настоящото положение и за да се предложат възможни решения, с цел да се гарантира, че европейският сектор на опаковките ще продължи да бъде конкурентоспособен и устойчив и да осигурява достойни работни места за хилядите работници, зависещи от него.

| 3.12. | Всяка промяна в наличността на суровини ще окаже въздействие както върху цените, така и върху наличността на готови опаковъчни продукти и притежава потенциал да причини сериозно смущение на дейността на сектора. Затова би трябвало да се предприеме преглед на движещите сили и тенденциите, свързани със суровините, което да позволи на сектора да изпреварва бъдещите промени, без да търпи евентуалните свързани с тях нарушения. Секторът на металните опаковки например понася особено силен натиск и от резките увеличения на разходите за суровини, и от цените на енергията. |
| --- | --- |

3.12.

Всяка промяна в наличността на суровини ще окаже въздействие както върху цените, така и върху наличността на готови опаковъчни продукти и притежава потенциал да причини сериозно смущение на дейността на сектора. Затова би трябвало да се предприеме преглед на движещите сили и тенденциите, свързани със суровините, което да позволи на сектора да изпреварва бъдещите промени, без да търпи евентуалните свързани с тях нарушения. Секторът на металните опаковки например понася особено силен натиск и от резките увеличения на разходите за суровини, и от цените на енергията.

| 3.13. | През 2012 г. Европейската комисия постави началото на европейското партньорство за иновации в областта на суровините, с цел справяне с предизвикателствата, свързани с доставката на дървесни и минерални суровини. |
| --- | --- |

3.13.

През 2012 г. Европейската комисия постави началото на европейското партньорство за иновации в областта на суровините, с цел справяне с предизвикателствата, свързани с доставката на дървесни и минерални суровини.

| 3.14. | Търсенето, главно в Азия, доведе до повишаване на цената на вторичните суровини за хартиени опаковки, като производителите не могат просто да прехвърлят тези допълнителни разходи към своите клиенти. Търсенето в Китай допринесе значително за повишаването на цените на рециклираните материали за хартиени опаковки (от 2006 г. досега цената на събираната за оползотворяване хартия се повиши почти двойно, а за същия период цената на рециклираната хартия нарасна с почти 50 %). В обозримо бъдеще се очаква тези повишения да продължат. |
| --- | --- |

3.14.

Търсенето, главно в Азия, доведе до повишаване на цената на вторичните суровини за хартиени опаковки, като производителите не могат просто да прехвърлят тези допълнителни разходи към своите клиенти. Търсенето в Китай допринесе значително за повишаването на цените на рециклираните материали за хартиени опаковки (от 2006 г. досега цената на събираната за оползотворяване хартия се повиши почти двойно, а за същия период цената на рециклираната хартия нарасна с почти 50 %). В обозримо бъдеще се очаква тези повишения да продължат.

4.   Проблеми и тенденции на сектора

| 4.1. | По данни на Евростат в предприятията за метални опаковки (включително от стомана и алуминий) в Европа работят около 60  000 души от общо 3 55  000, заети в по-широката рамка на европейската стоманодобивна промишленост, а по оценки на Metal Packaging for Europe,80  000 души са заети в промишлеността за производство на алуминий, обхващаща 2 55  000 работници по цялата верига за създаване на стойност в европейското производство на алуминий. Въпреки това секторът е претърпял и все още търпи загуби на работни места, както в резултат на консолидацията в сектора, така и на чуждестранната конкуренция (4). |
| --- | --- |

4.1.

По данни на Евростат в предприятията за метални опаковки (включително от стомана и алуминий) в Европа работят около 60  000 души от общо 3 55  000, заети в по-широката рамка на европейската стоманодобивна промишленост, а по оценки на Metal Packaging for Europe,80  000 души са заети в промишлеността за производство на алуминий, обхващаща 2 55  000 работници по цялата верига за създаване на стойност в европейското производство на алуминий. Въпреки това секторът е претърпял и все още търпи загуби на работни места, както в резултат на консолидацията в сектора, така и на чуждестранната конкуренция (4).

| 4.2. | Предизвикателството пред работодателите и работниците от сектора в Европа е да се гарантира, че секторът ще запази своето конкурентно предимство, ще прилага пълноценно технологичните иновации и ще продължи да произвежда устойчиви и висококачествени стоки. |
| --- | --- |

4.2.

Предизвикателството пред работодателите и работниците от сектора в Европа е да се гарантира, че секторът ще запази своето конкурентно предимство, ще прилага пълноценно технологичните иновации и ще продължи да произвежда устойчиви и висококачествени стоки.

| 4.3. | Чуждестранната конкуренция продължава да оказва натиск за влошаване на условията на труд на работната сила в сектора, на която разчитаме да създава блага, да използва иновативни технологии и най-главното — да поддържа функционирането на сектора и устойчивото бъдеще за идните поколения. |
| --- | --- |

4.3.

Чуждестранната конкуренция продължава да оказва натиск за влошаване на условията на труд на работната сила в сектора, на която разчитаме да създава блага, да използва иновативни технологии и най-главното — да поддържа функционирането на сектора и устойчивото бъдеще за идните поколения.

| 4.4. | Европейският сектор на опаковките продължава да страда от свръхкапацитет и това увеличава въздействието на чуждестранната конкуренция и потиска трудовите възнаграждения и условията на труд. Отрицателната тенденция в заетостта в сектора показва влиянието както на конкуренцията, така и на свръхкапацитета. |
| --- | --- |

4.4.

Европейският сектор на опаковките продължава да страда от свръхкапацитет и това увеличава въздействието на чуждестранната конкуренция и потиска трудовите възнаграждения и условията на труд. Отрицателната тенденция в заетостта в сектора показва влиянието както на конкуренцията, така и на свръхкапацитета.

| 4.5. | Опаковъчният сектор има потенциала да донесе по-големи ползи на европейските икономики благодарение на капацитета за рециклиране на материали. Все повече опаковъчни материали се рециклират или самите те са продукти от материали, рециклирани от други производствени сектори. Ползите за околната среда от рециклирането са достатъчно очевидни и се представят редовно в документите на Комисията. Въпреки това секторът на опаковките може да подобри показателите за рециклиране на държавите членки. В същото време той има потенциала да затвори веригата на кръговата икономика, като предотврати износа на съмнителни отпадъчни материали и откаже достъп до европейските пазари за вносителите на опаковки, които не отговарят на най-добрите практики по отношение на околната среда (5). Предприятията, произвеждащи метални и алуминиеви опаковки, чиито продукти представляват 16 % от общото количество алуминиеви продукти в Европа, разчитат както на добива на суровина (боксит), така и на рециклирането на скрап. |
| --- | --- |

4.5.

Опаковъчният сектор има потенциала да донесе по-големи ползи на европейските икономики благодарение на капацитета за рециклиране на материали. Все повече опаковъчни материали се рециклират или самите те са продукти от материали, рециклирани от други производствени сектори. Ползите за околната среда от рециклирането са достатъчно очевидни и се представят редовно в документите на Комисията. Въпреки това секторът на опаковките може да подобри показателите за рециклиране на държавите членки. В същото време той има потенциала да затвори веригата на кръговата икономика, като предотврати износа на съмнителни отпадъчни материали и откаже достъп до европейските пазари за вносителите на опаковки, които не отговарят на най-добрите практики по отношение на околната среда (5). Предприятията, произвеждащи метални и алуминиеви опаковки, чиито продукти представляват 16 % от общото количество алуминиеви продукти в Европа, разчитат както на добива на суровина (боксит), така и на рециклирането на скрап.

| 4.6. | Защитата на потребителите, изразяваща се в предоставяне на ключова информация за продукта или съвети за употреба му, също е значителен и важен аспект на европейската опаковъчна промишленост. Потребителите с основание очакват опаковките да запазват стоките, които купуват, а когато става въпрос за храни и напитки, да запазват вкусовите им качества и да предотвратяват рискове за здравето от заразяване на храните. Търговците на дребно имат сходни очаквания, но освен това очакват опаковките на продуктите, които продават, да осигуряват максимален срок на годност на продуктите. |
| --- | --- |

4.6.

Защитата на потребителите, изразяваща се в предоставяне на ключова информация за продукта или съвети за употреба му, също е значителен и важен аспект на европейската опаковъчна промишленост. Потребителите с основание очакват опаковките да запазват стоките, които купуват, а когато става въпрос за храни и напитки, да запазват вкусовите им качества и да предотвратяват рискове за здравето от заразяване на храните. Търговците на дребно имат сходни очаквания, но освен това очакват опаковките на продуктите, които продават, да осигуряват максимален срок на годност на продуктите.

| 4.7. | Бъдещата форма и структура на отрасъла зависят в по-малка или в по-голяма степен от иновациите и инвестициите в технологии — 3D печатът например предлага възможност за сектора и потребителите, но успешното му въвеждане и експлоатация в сектора ще зависят в огромна степен от сътрудничеството в рамките на сектора и от очакванията на потребителите. Отрасълът трябва да се възползва от наличните технологии и да се приспособи чрез подходящ диалог. |
| --- | --- |

4.7.

Бъдещата форма и структура на отрасъла зависят в по-малка или в по-голяма степен от иновациите и инвестициите в технологии — 3D печатът например предлага възможност за сектора и потребителите, но успешното му въвеждане и експлоатация в сектора ще зависят в огромна степен от сътрудничеството в рамките на сектора и от очакванията на потребителите. Отрасълът трябва да се възползва от наличните технологии и да се приспособи чрез подходящ диалог.

| 4.8. | Добри практики за трансформиране на сектора и за приспособяване към промените се разработват непрекъснато, но се нуждаят от подкрепата на европейските институции за максимално оползотворяване на пълния им потенциал. ЕС може да предостави помощ под формата на финансова подкрепа или създаване на форум за допълнително обсъждане между социалните партньори, а секторът би трябвало да се ангажира заедно с ЕС в този процес. |
| --- | --- |

4.8.

Добри практики за трансформиране на сектора и за приспособяване към промените се разработват непрекъснато, но се нуждаят от подкрепата на европейските институции за максимално оползотворяване на пълния им потенциал. ЕС може да предостави помощ под формата на финансова подкрепа или създаване на форум за допълнително обсъждане между социалните партньори, а секторът би трябвало да се ангажира заедно с ЕС в този процес.

| 4.9. | Устойчиви и работещи решения могат да се постигнат единствено, ако двете страни на отрасъла работят заедно и социалният диалог на национално и европейско равнище предоставя възможност за това. Следователно създаването на секторен комитет за социален диалог в сектора на опаковките е от основно значение за справянето с редица въпроси, повдигнати в настоящото становище. |
| --- | --- |

4.9.

Устойчиви и работещи решения могат да се постигнат единствено, ако двете страни на отрасъла работят заедно и социалният диалог на национално и европейско равнище предоставя възможност за това. Следователно създаването на секторен комитет за социален диалог в сектора на опаковките е от основно значение за справянето с редица въпроси, повдигнати в настоящото становище.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Евробарометър 398, „Вътрешен пазар“ (октомври 2013 г.).

1

(2)  MEMO-13-1151, Европейска комисия, цитирана в съобщението на Комисията относно „Пътна карта за завършване на единния пазар за доставка на колетни пратки“ (COM(2013) 886 final).

2

(3)  7 00  000 пряко заети.

3

(4)  Данните на Евростат за последното десетилетие показват постоянно намаляване на заетостта в производството на опаковки от велпапе, пластмаса, метал, стъкло и дърво. Общата заетост в тези подсектори на опаковките е намаляла с 1,2 милиона души от 2003 г. насам.

4

(5)  Въпреки че съществува законодателство, гарантиращо че опаковъчните материали отговарят на екологичните стандарти, европейските производители на опаковки спазват и редица насоки с цел намаляване на емисиите и насърчаване на най-добрите практики в областта на околната среда. Но при все че от конкурентите извън Европа се изисква да спазват европейското законодателство, те може да не приемат тези доброволни кодекси или стандартите, следвани от европейските предприятия.

5

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Приносът на дървообработването за въглеродния баланс“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 230/06)

| Докладчик: | г-н Ludvík JÍROVEC |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | г-н Patrizio PESCI |

Докладчик:

г-н Ludvík JÍROVEC

Съдокладчик:

г-н Patrizio PESCI

На 27 февруари 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Приносa на дървообработването за въглеродния баланс“

Консултативната комисия по индустриални промени (CCMI), на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 13 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 119 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет изготви следните препоръки за максимално увеличаване на ползите от изделията от дърво за въглеродния баланс и за укрепване на конкурентоспособността на европейския отрасъл на дървообработването (1) и неговия капацитет за иновации. |
| --- | --- |

1.1.

Европейският икономически и социален комитет изготви следните препоръки за максимално увеличаване на ползите от изделията от дърво за въглеродния баланс и за укрепване на конкурентоспособността на европейския отрасъл на дървообработването (1) и неговия капацитет за иновации.

| 1.2. | ЕИСК признава, че европейското и националното законодателство оказват значително въздействие върху дървообработвателната промишленост. По тази причина ЕИСК приканва държавите членки да проучат всички възможности, свързани с използването на дървения материал като щадящ околната среда материал, за да се даде тласък на конкурентоспособността на този сектор, да се повиши заетостта и да се подпомагат инвестициите в научни изследвания и иновации. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК признава, че европейското и националното законодателство оказват значително въздействие върху дървообработвателната промишленост. По тази причина ЕИСК приканва държавите членки да проучат всички възможности, свързани с използването на дървения материал като щадящ околната среда материал, за да се даде тласък на конкурентоспособността на този сектор, да се повиши заетостта и да се подпомагат инвестициите в научни изследвания и иновации.

| 1.3. | ЕИСК призовава Европейската комисия да разработи, като се консултира със заинтересованите участници, европейски насоки относно предлагането на дървесина, с цел да се увеличи предлагането на дървесина и да се насърчи устойчивото използване на източници на дървесина. Следва да бъдат включени принципи за ефикасно използване на ресурсите. Трябва да се вземат под внимание препоръките, направени в Good Practice Guidance on the Sustainable Mobilisation of Wood in Europe („Добри практики относно устойчивото мобилизиране на ползването на дървесина в Европа“) (2010 г.), и да се доразвият, ако е необходимо. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК призовава Европейската комисия да разработи, като се консултира със заинтересованите участници, европейски насоки относно предлагането на дървесина, с цел да се увеличи предлагането на дървесина и да се насърчи устойчивото използване на източници на дървесина. Следва да бъдат включени принципи за ефикасно използване на ресурсите. Трябва да се вземат под внимание препоръките, направени в Good Practice Guidance on the Sustainable Mobilisation of Wood in Europe („Добри практики относно устойчивото мобилизиране на ползването на дървесина в Европа“) (2010 г.), и да се доразвият, ако е необходимо.

| 1.4. | ЕИСК припомня, че е важно от определението за „третична биомаса“ да се изключат „палети и възстановена дървесина втора употреба“. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК припомня, че е важно от определението за „третична биомаса“ да се изключат „палети и възстановена дървесина втора употреба“.

| 1.5. | Както ЕИСК вече посочи в своето становище относно „Възможности и предизвикателства пред развитието на по-конкурентоспособен европейски сектор на дървообработването и производството на мебели“, прието през октомври 2011 г. (2) и в съответствие с принципите, изложени в неотдавнашното съобщение на ЕК относно „Към кръгова икономика: програма на ЕС за нулеви отпадъци“, Комитетът подчертава факта, че принципът на „каскадно използване“ (употреба, повторна употреба, рециклиране, оползотворяване на енергия), когато то е икономически и технически осъществимо в съответствие със специфичните национални и регионални характеристики, е оптималният начин за постигане на максимално ефективно използване на ресурсите от дървен материал. ЕИСК изразява задоволство от факта, че вследствие на неговото искане за признаване на значението на каскадния принцип при дървесината, този принцип е приложен в редица документи на ЕС като например „За възраждане на европейската промишленост“, новата стратегия на ЕС за горите, работния документ на службите на Комисията „План за горското стопанство в ЕС (дървообработване, мебелна промишленост, производство на целулоза и хартия и на изделия от тях, както и печатна дейност)“, който съпътства съобщението относно „Нова стратегия на ЕС за горите: за горите и сектора на горското стопанство“. Обаче ЕИСК не може да подкрепи правила със задължителна правна сила и е за отворения пазарно-ориентиран подход и свободата на пазарните участници. |
| --- | --- |

1.5.

Както ЕИСК вече посочи в своето становище относно „Възможности и предизвикателства пред развитието на по-конкурентоспособен европейски сектор на дървообработването и производството на мебели“, прието през октомври 2011 г. (2) и в съответствие с принципите, изложени в неотдавнашното съобщение на ЕК относно „Към кръгова икономика: програма на ЕС за нулеви отпадъци“, Комитетът подчертава факта, че принципът на „каскадно използване“ (употреба, повторна употреба, рециклиране, оползотворяване на енергия), когато то е икономически и технически осъществимо в съответствие със специфичните национални и регионални характеристики, е оптималният начин за постигане на максимално ефективно използване на ресурсите от дървен материал. ЕИСК изразява задоволство от факта, че вследствие на неговото искане за признаване на значението на каскадния принцип при дървесината, този принцип е приложен в редица документи на ЕС като например „За възраждане на европейската промишленост“, новата стратегия на ЕС за горите, работния документ на службите на Комисията „План за горското стопанство в ЕС (дървообработване, мебелна промишленост, производство на целулоза и хартия и на изделия от тях, както и печатна дейност)“, който съпътства съобщението относно „Нова стратегия на ЕС за горите: за горите и сектора на горското стопанство“. Обаче ЕИСК не може да подкрепи правила със задължителна правна сила и е за отворения пазарно-ориентиран подход и свободата на пазарните участници.

| 1.6. | Сред възможните мерки за управление на строителните материали следва да има такива за предотвратяване на депонирането като отпадъци на рециклируеми материали като дървесина. ЕИСК призовава Европейската комисия и заинтересованите страни да определят насоки и препоръки за събиране на отпадъци от дървесина и решения за обработка на дървесина втора употреба. |
| --- | --- |

1.6.

Сред възможните мерки за управление на строителните материали следва да има такива за предотвратяване на депонирането като отпадъци на рециклируеми материали като дървесина. ЕИСК призовава Европейската комисия и заинтересованите страни да определят насоки и препоръки за събиране на отпадъци от дървесина и решения за обработка на дървесина втора употреба.

| 1.7. | ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе стандарт, който да отразява правилно акустичните характеристики на затворени пространства, като се има предвид, че дървеният материал може да играе съществена роля за акустична изолация. В действителност дървеният материал изолира акустично от външни шумове и намалява времето за реверберация. Трябва да се проучат възможностите за употреба на дървен материал. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе стандарт, който да отразява правилно акустичните характеристики на затворени пространства, като се има предвид, че дървеният материал може да играе съществена роля за акустична изолация. В действителност дървеният материал изолира акустично от външни шумове и намалява времето за реверберация. Трябва да се проучат възможностите за употреба на дървен материал.

| 1.8. | ЕИСК призовава държавите членки и заинтересованите страни да създадат национални планове за действие за насърчаване на използването на дървен материал в сгради и екологосъобразни инфраструктури. Местните власти следва да участват пряко в изпълнението на тези планове. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК призовава държавите членки и заинтересованите страни да създадат национални планове за действие за насърчаване на използването на дървен материал в сгради и екологосъобразни инфраструктури. Местните власти следва да участват пряко в изпълнението на тези планове.

| 1.9. | Като признава, че дървеният материал не е толкова познат на архитекти и строители колкото други материали, ЕИСК приканва държавите членки да предприемат инициативи за утвърждаването на култура на дървесината. Освен това представителите на европейската дървообработвателна промишленост и европейските социални партньори следва да изготвят координирани национални кампании за придаване на повече привлекателност на сектора. |
| --- | --- |

1.9.

Като признава, че дървеният материал не е толкова познат на архитекти и строители колкото други материали, ЕИСК приканва държавите членки да предприемат инициативи за утвърждаването на култура на дървесината. Освен това представителите на европейската дървообработвателна промишленост и европейските социални партньори следва да изготвят координирани национални кампании за придаване на повече привлекателност на сектора.

2.   Описание на европейския дървообработвателен сектор. Предизвикателства и възможности. Евентуално въздействие на законодателството на ЕС върху конкурентоспособността на сектора.

| 2.1. | Европейската дървообработвателна промишленост генерира годишен оборот от около 122 милиарда евро за производствена стойност от над 115 милиарда евро. По данни на Евростат през 2012 г. с дървообработване са се занимавали повече от 3 11  000 дружества. В мебелния бизнес работят и около 1 26  000 дружества. В дървообработването в тесен смисъл работят 40  000 дървообработващи предприятия, докато в други подотрасли на продуктите от дървообработване работят около 1 45  000 дружества. Въпреки подобренията е възможно тези цифри да не отразяват реалното положение, тъй като в зависимост от начина на отчитане в държавите членки невинаги се отчитат малките предприятия. В секторите на производството на мебели и строителни елементи броят на малките дружества е значителен. Следователно може да се счита, че действителният брой надхвърля 3 75  000 дружества. |
| --- | --- |

2.1.

Европейската дървообработвателна промишленост генерира годишен оборот от около 122 милиарда евро за производствена стойност от над 115 милиарда евро. По данни на Евростат през 2012 г. с дървообработване са се занимавали повече от 3 11  000 дружества. В мебелния бизнес работят и около 1 26  000 дружества. В дървообработването в тесен смисъл работят 40  000 дървообработващи предприятия, докато в други подотрасли на продуктите от дървообработване работят около 1 45  000 дружества. Въпреки подобренията е възможно тези цифри да не отразяват реалното положение, тъй като в зависимост от начина на отчитане в държавите членки невинаги се отчитат малките предприятия. В секторите на производството на мебели и строителни елементи броят на малките дружества е значителен. Следователно може да се счита, че действителният брой надхвърля 3 75  000 дружества.

| 2.2. | В целия ЕС през 2012 г. беше отбелязан рязък спад на броя на работните места в дървообработвателния отрасъл. Средният спад възлиза на 4,4 %, като цифрите варират от - 3,2 % в Германия чак до - 13,7 % в Испания. През 2012 г. най-голямото увеличение на броя на работните места беше регистрирано в Хърватия и Дания, а най-големият спад — в Испания (- 13,7 %), Кипър (- 13,1 %) и Словакия (- 11,5 %).
  Европейските и националните политики оказват силно влияние върху конкурентоспособността на дървообработвателния сектор. Както се подчертава в Доклада за конкурентоспособността на ЕС за 2014 г., производствените разходи и разходите за труд и суровини в Европа обикновено са много по-високи, отколкото в много други региони, което създава опасност от делокализация на големи части от сектора. Поради това Европа следва да изисква за продуктите, които влизат на пазара на ЕС, спазването на същите социални и екологични стандарти и стандарти за безопасност като тези за продуктите, произведени в Европа. Освен това ЕИСК подчертава факта, че европейският дървообработващ сектор продължава да е изправен пред значително увеличение на производствените разходи, особено по отношение на смолите и енергията. Разходите за енергия в Европа са три пъти по-високи, отколкото в САЩ. |
| --- | --- |

2.2.

В целия ЕС през 2012 г. беше отбелязан рязък спад на броя на работните места в дървообработвателния отрасъл. Средният спад възлиза на 4,4 %, като цифрите варират от - 3,2 % в Германия чак до - 13,7 % в Испания. През 2012 г. най-голямото увеличение на броя на работните места беше регистрирано в Хърватия и Дания, а най-големият спад — в Испания (- 13,7 %), Кипър (- 13,1 %) и Словакия (- 11,5 %).

Европейските и националните политики оказват силно влияние върху конкурентоспособността на дървообработвателния сектор. Както се подчертава в Доклада за конкурентоспособността на ЕС за 2014 г., производствените разходи и разходите за труд и суровини в Европа обикновено са много по-високи, отколкото в много други региони, което създава опасност от делокализация на големи части от сектора. Поради това Европа следва да изисква за продуктите, които влизат на пазара на ЕС, спазването на същите социални и екологични стандарти и стандарти за безопасност като тези за продуктите, произведени в Европа. Освен това ЕИСК подчертава факта, че европейският дървообработващ сектор продължава да е изправен пред значително увеличение на производствените разходи, особено по отношение на смолите и енергията. Разходите за енергия в Европа са три пъти по-високи, отколкото в САЩ.

| 2.3. | Разработването на възобновяеми енергийни източници и съответните субсидии намалява наличността на суров дървен материал и увеличава цената му. По оценки през 2012 г. приблизително 15 % или 182 милиона м3 от общия размер на дървесината, добита в региона на ИКЕ, са използвани като дървесни горива. В последния доклад от 2011 г. на Отдела по дървесината на Икономическата комисия за Европа и Организацията за прехрана и земеделие на ООН, озаглавен „Съвместно проучване за енергийното използване на дървесината“, се посочва, че енергията от дървесина е главният компонент на енергията от възобновяеми източници, като представлява 38,4 % от всички възобновяеми източници на енергия. Според последното европейско „Проучване на търсенето и предлагането на суров дървен материал за дървопреработвателната промишленост в ЕС“, възложено от Европейската комисия на Indufor (3), „количеството на дървесината, използвана в ЕС за енергийни цели, би се равнявало на общия обем дървен материал, добиван към днешна дата, ако целта за енергия от възобновяеми източници трябва да се постигне до 2020 г. Към 2016 г. ще се получи дефицит от 63 млн. м3 от дървен материал спрямо търсенето, предвидено от държавите — членки на ЕС, в техните национални планове за действие относно енергията от възобновяеми източници.“ |
| --- | --- |

2.3.

Разработването на възобновяеми енергийни източници и съответните субсидии намалява наличността на суров дървен материал и увеличава цената му. По оценки през 2012 г. приблизително 15 % или 182 милиона м3 от общия размер на дървесината, добита в региона на ИКЕ, са използвани като дървесни горива. В последния доклад от 2011 г. на Отдела по дървесината на Икономическата комисия за Европа и Организацията за прехрана и земеделие на ООН, озаглавен „Съвместно проучване за енергийното използване на дървесината“, се посочва, че енергията от дървесина е главният компонент на енергията от възобновяеми източници, като представлява 38,4 % от всички възобновяеми източници на енергия. Според последното европейско „Проучване на търсенето и предлагането на суров дървен материал за дървопреработвателната промишленост в ЕС“, възложено от Европейската комисия на Indufor (3), „количеството на дървесината, използвана в ЕС за енергийни цели, би се равнявало на общия обем дървен материал, добиван към днешна дата, ако целта за енергия от възобновяеми източници трябва да се постигне до 2020 г. Към 2016 г. ще се получи дефицит от 63 млн. м3 от дървен материал спрямо търсенето, предвидено от държавите — членки на ЕС, в техните национални планове за действие относно енергията от възобновяеми източници.“

| 2.4. | Предвид новото Европейско съобщение за „Рамка на ЕС в областта на климата и енергетиката до 2030 г.“ и искането за увеличаване на дела на възобновяемата енергия най-малко до 27 % до 2030 г., ЕИСК счита, че е от съществено значение да се проучат различни начини за повишаване на мобилизацията на използването на дървесина в ЕС — например като се вземат предвид препоръките, съдържащи се в Good Practice Guidance on the Sustainable Mobilisation of Wood in Europe („Насоки за добри практики относно устойчивото мобилизиране на ползването на дървесина в Европа“), публикувани през 2010 г. — и да се намерят решения за избягване на нарушаването на конкуренцията между различните потребители на ресурси от биомаса. |
| --- | --- |

2.4.

Предвид новото Европейско съобщение за „Рамка на ЕС в областта на климата и енергетиката до 2030 г.“ и искането за увеличаване на дела на възобновяемата енергия най-малко до 27 % до 2030 г., ЕИСК счита, че е от съществено значение да се проучат различни начини за повишаване на мобилизацията на използването на дървесина в ЕС — например като се вземат предвид препоръките, съдържащи се в Good Practice Guidance on the Sustainable Mobilisation of Wood in Europe („Насоки за добри практики относно устойчивото мобилизиране на ползването на дървесина в Европа“), публикувани през 2010 г. — и да се намерят решения за избягване на нарушаването на конкуренцията между различните потребители на ресурси от биомаса.

| 2.5. | С оглед на това ЕИСК приканва държавите членки да направят оценка на обема на дървесна биомаса за енергийни цели на разположение съответно в страните или регионите и на обема, който вече се използва като суровина в дървообработването. |
| --- | --- |

2.5.

С оглед на това ЕИСК приканва държавите членки да направят оценка на обема на дървесна биомаса за енергийни цели на разположение съответно в страните или регионите и на обема, който вече се използва като суровина в дървообработването.

| 2.6. | Освен това, ЕИСК изразява съжаление, че в няколко държави членки продължават да съществуват разпоредби, ограничаващи използването на дървесина в многоетажни сгради, както и дискриминиращи норми за пожарна безопасност. В много държави противопожарните разпоредби са основната пречка пред използването на дървесина в сградите. Съгласувани са европейските стандарти за пожарна безопасност в сградите, но самата пожарна безопасност ще продължи да бъде национална отговорност. Тези разпоредби следва да бъдат премахнати незабавно, понеже очевидно представляват пазарна пречка пред разширеното използване на изделия от дървен материал в строителния сектор (4). |
| --- | --- |

2.6.

Освен това, ЕИСК изразява съжаление, че в няколко държави членки продължават да съществуват разпоредби, ограничаващи използването на дървесина в многоетажни сгради, както и дискриминиращи норми за пожарна безопасност. В много държави противопожарните разпоредби са основната пречка пред използването на дървесина в сградите. Съгласувани са европейските стандарти за пожарна безопасност в сградите, но самата пожарна безопасност ще продължи да бъде национална отговорност. Тези разпоредби следва да бъдат премахнати незабавно, понеже очевидно представляват пазарна пречка пред разширеното използване на изделия от дървен материал в строителния сектор (4).

| 2.7. | Накрая, ЕИСК изразява съжаление, че европейските сектори на производството на плоскости от дървесни частици и стърготини бяха изключени от списъка на секторите, считани за уязвими по отношение на изместването на въглеродни емисии. Премахването на тези сектори от списъка най-вероятно ще засили протичащата вече делокализация на гореспоменатите производствени сектори към страни извън ЕС. Запазването на двата сектора в списъка е от съществено значение за ограничаване на отрицателното въздействие от конкурентния натиск, от който страдат всички дружества, поради значителното нарастване на разходите за дървен материал, причинено от конкуренцията със сектора за енергопроизводство от биомаса. От 2008 г. до 2013 г. само в европейския сектор на плоскости от дървесни частици бяха затворени 51 производствени инсталации, което доведе до загуба на капацитет от 10  386 млн. м3. Някои от тези затворени производствени линии са демонтирани и монтирани отново извън границите на Европейския съюз. Поддържането на производствените отрасли в границите на Европейския съюз трябва да бъде приоритет за всички политици и по-специално за Европейската комисия. По тази причина съответните генерални дирекции на Европейската комисия се приканват настоятелно да предприемат мерки за гарантиране на конкурентоспособността на европейската промишленост и за избягване на делокализацията на производствените отрасли. |
| --- | --- |

2.7.

Накрая, ЕИСК изразява съжаление, че европейските сектори на производството на плоскости от дървесни частици и стърготини бяха изключени от списъка на секторите, считани за уязвими по отношение на изместването на въглеродни емисии. Премахването на тези сектори от списъка най-вероятно ще засили протичащата вече делокализация на гореспоменатите производствени сектори към страни извън ЕС. Запазването на двата сектора в списъка е от съществено значение за ограничаване на отрицателното въздействие от конкурентния натиск, от който страдат всички дружества, поради значителното нарастване на разходите за дървен материал, причинено от конкуренцията със сектора за енергопроизводство от биомаса. От 2008 г. до 2013 г. само в европейския сектор на плоскости от дървесни частици бяха затворени 51 производствени инсталации, което доведе до загуба на капацитет от 10  386 млн. м3. Някои от тези затворени производствени линии са демонтирани и монтирани отново извън границите на Европейския съюз. Поддържането на производствените отрасли в границите на Европейския съюз трябва да бъде приоритет за всички политици и по-специално за Европейската комисия. По тази причина съответните генерални дирекции на Европейската комисия се приканват настоятелно да предприемат мерки за гарантиране на конкурентоспособността на европейската промишленост и за избягване на делокализацията на производствените отрасли.

| 2.8. | Една ефективна мярка за гарантиране на конкурентоспособността на европейската промишленост и за предотвратяване на делокализацията на производството може да бъде нов енергиен данък/данък върху въглеродните емисии, който да прекрати дискриминацията на европейските производители. |
| --- | --- |

2.8.

Една ефективна мярка за гарантиране на конкурентоспособността на европейската промишленост и за предотвратяване на делокализацията на производството може да бъде нов енергиен данък/данък върху въглеродните емисии, който да прекрати дискриминацията на европейските производители.

3.   Повишаване използването на изделия от дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в борбата с изменението на климата

| 3.1. | Глобалното затопляне представлява сериозна политическа грижа. В действителност то оказва сериозно въздействие върху човешкото здраве и природните ресурси. Решенията ни какви материали да използваме могат да окажат значително въздействие върху емисиите на въглероден диоксид, които са една от основните причини за глобалното затопляне. Производители и потребители все повече използват термините „зелени“ и/или „екологосъобразни“ продукти. Същевременно са определени национални и европейски политики, които да насърчават тези продукти. ЕИСК счита, че оценката на жизнения цикъл (5) (LCA) представлява подходящ инструмент за управление на околната среда за в бъдеще. |
| --- | --- |

3.1.

Глобалното затопляне представлява сериозна политическа грижа. В действителност то оказва сериозно въздействие върху човешкото здраве и природните ресурси. Решенията ни какви материали да използваме могат да окажат значително въздействие върху емисиите на въглероден диоксид, които са една от основните причини за глобалното затопляне. Производители и потребители все повече използват термините „зелени“ и/или „екологосъобразни“ продукти. Същевременно са определени национални и европейски политики, които да насърчават тези продукти. ЕИСК счита, че оценката на жизнения цикъл (5) (LCA) представлява подходящ инструмент за управление на околната среда за в бъдеще.

| 3.2. | Европа може значително да намали емисиите на СО2 чрез увеличаване на въглеродното поглъщане от горите (чрез оптимизиране на управлението им) и чрез насърчаване на използването на изделия от устойчиво произведен дървен материал. Научно е доказано, че използването на изделия от дървен материал в строителството и ежедневието има положително въздействие върху климата. Количеството съхранен въглерод в дърветата и съответните изделия от дървен материал зависи от дървесните видове, условията за растеж (околната среда), възрастта на дървото и плътността на околните дървета. При все това е доказано, че замяната с един кубически метър дървен материал на други строителни материали води до значително спестяване на емисии на CO2 — средно от 0,75 до 1 т. В допълнение, 1 м3 дървен материал поглъща 0,9 т. CO2. |
| --- | --- |

3.2.

Европа може значително да намали емисиите на СО2 чрез увеличаване на въглеродното поглъщане от горите (чрез оптимизиране на управлението им) и чрез насърчаване на използването на изделия от устойчиво произведен дървен материал. Научно е доказано, че използването на изделия от дървен материал в строителството и ежедневието има положително въздействие върху климата. Количеството съхранен въглерод в дърветата и съответните изделия от дървен материал зависи от дървесните видове, условията за растеж (околната среда), възрастта на дървото и плътността на околните дървета. При все това е доказано, че замяната с един кубически метър дървен материал на други строителни материали води до значително спестяване на емисии на CO2 — средно от 0,75 до 1 т. В допълнение, 1 м3 дървен материал поглъща 0,9 т. CO2.

| 3.3. | Неотдавнашно проучване на Йейлския университет, озаглавено „Carbon, fossil fuel and biodiversity — Mitigation with wood and forests“ („Въглерод, изкопаеми горива и биологично разнообразие — Смекчаване с дървесина и гори“) (6), разкрива, че използването на повече дървен материал в строителството на сгради и мостове значително би намалило глобалните емисии на въглероден двуокис и потреблението на изкопаеми горива. Изследователите установиха, че увеличаването на използването на продукти от дърво до 34 % би имало дълбоко и положително въздействие. Между 14 % и 31 % от емисиите на CO2 в световен мащаб биха могли да бъдат избегнати чрез съхранението на CO2 в целулозата и лигнина на изделията от дървен материал. |
| --- | --- |

3.3.

Неотдавнашно проучване на Йейлския университет, озаглавено „Carbon, fossil fuel and biodiversity — Mitigation with wood and forests“ („Въглерод, изкопаеми горива и биологично разнообразие — Смекчаване с дървесина и гори“) (6), разкрива, че използването на повече дървен материал в строителството на сгради и мостове значително би намалило глобалните емисии на въглероден двуокис и потреблението на изкопаеми горива. Изследователите установиха, че увеличаването на използването на продукти от дърво до 34 % би имало дълбоко и положително въздействие. Между 14 % и 31 % от емисиите на CO2 в световен мащаб биха могли да бъдат избегнати чрез съхранението на CO2 в целулозата и лигнина на изделията от дървен материал.

| 3.4. | ЕИСК призовава Европейската комисия да подкрепи държавите членки и европейския горски сектор при определянето и въвеждането на мерки и евентуално — стимули за използването на изделия от добит дървен материал с продължителен жизнен цикъл (7). Колкото по-дълго време се използва повторно дървеният материал, за толкова по-дълго време се задържа въглеродният диоксид. Отпадъците от дървен материал (в тесен смисъл) могат да бъдат сведени до минимум, най-вече защото всички части от дървения материал могат да бъдат ефективно използвани и използвани повторно, като в крайна сметка винаги могат да бъдат изгорени, за да се използва енергията (8). За да се справи Европа ефективно с изменението на климата, държавите членки и европейските институции следва да насърчават използването на изделия от дървен материал и да създадат благоприятна политическа обстановка, при която жизненият цикъл на дървения материал да се използва в максимална степен. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК призовава Европейската комисия да подкрепи държавите членки и европейския горски сектор при определянето и въвеждането на мерки и евентуално — стимули за използването на изделия от добит дървен материал с продължителен жизнен цикъл (7). Колкото по-дълго време се използва повторно дървеният материал, за толкова по-дълго време се задържа въглеродният диоксид. Отпадъците от дървен материал (в тесен смисъл) могат да бъдат сведени до минимум, най-вече защото всички части от дървения материал могат да бъдат ефективно използвани и използвани повторно, като в крайна сметка винаги могат да бъдат изгорени, за да се използва енергията (8). За да се справи Европа ефективно с изменението на климата, държавите членки и европейските институции следва да насърчават използването на изделия от дървен материал и да създадат благоприятна политическа обстановка, при която жизненият цикъл на дървения материал да се използва в максимална степен.

4.   Дървен материал в строителството

| 4.1. | Сградното строителство и експлоатацията на сгради носят значителни ползи за околната среда. В световен мащаб на сградите се пада 20 % от потреблението на вода, между 25 и 40 % от потреблението на енергия и между 30 и 40 % от емисиите на парникови газове. Изборът на продукти за изграждане или реновиране на инфраструктурата има значително отражение върху околната среда. Поради тази причина ЕИСК признава, че дървесината играе важна роля в изграждането на устойчиви и екологосъобразни сгради. Възможностите, свързани с използването на дървен материал в строителството, не са напълно използвани и това се отразява на конкурентоспособността на дървообработвателната промишленост. ЕИСК иска да проучи как да се подобри това положение, без да се създават никакви вредни последици за останалите материали. |
| --- | --- |

4.1.

Сградното строителство и експлоатацията на сгради носят значителни ползи за околната среда. В световен мащаб на сградите се пада 20 % от потреблението на вода, между 25 и 40 % от потреблението на енергия и между 30 и 40 % от емисиите на парникови газове. Изборът на продукти за изграждане или реновиране на инфраструктурата има значително отражение върху околната среда. Поради тази причина ЕИСК признава, че дървесината играе важна роля в изграждането на устойчиви и екологосъобразни сгради. Възможностите, свързани с използването на дървен материал в строителството, не са напълно използвани и това се отразява на конкурентоспособността на дървообработвателната промишленост. ЕИСК иска да проучи как да се подобри това положение, без да се създават никакви вредни последици за останалите материали.

| 4.2. | Дървеният материал отдавна е признат за екологичен материал за широка гама от продукти. В световен мащаб проучванията за оценка на жизнения цикъл са доказали, че изделията от дървен материал имат големи екологични предимства. Дървеният материал е един от малкото строителни материали, които са 100 процента възобновяеми; дървеният материал съхранява CO2 и е естествен изолатор поради порите с въздух в своята клетъчна структура. Това е материал, който е безопасен, устойчив и надежден дори при условия на висок натиск като урагани, земетресения и пожар. |
| --- | --- |

4.2.

Дървеният материал отдавна е признат за екологичен материал за широка гама от продукти. В световен мащаб проучванията за оценка на жизнения цикъл са доказали, че изделията от дървен материал имат големи екологични предимства. Дървеният материал е един от малкото строителни материали, които са 100 процента възобновяеми; дървеният материал съхранява CO2 и е естествен изолатор поради порите с въздух в своята клетъчна структура. Това е материал, който е безопасен, устойчив и надежден дори при условия на висок натиск като урагани, земетресения и пожар.

| 4.3. | Вариантите за управление на края на жизнения цикъл на строителните материали включват например повторна употреба, рециклиране и възстановяване. Понастоящем все още голяма част от строителните отпадъци се депонират, като по този начин се увеличава тежестта за депониране и експлоатация на депата. Дървеният материал може да се рециклира директно в същите продукти за повторна употреба или да бъде възстановен в други използваеми продукти. ЕИСК отбелязва, че рециклирането изисква преработване, което обикновено не е икономически изгодно, освен ако не се организира ефективно събиране в близост до източника на материала. По тази причина ЕИСК призовава Европейската комисия и заинтересованите страни да обединят всички добри практики, съществуващи на национално равнище, за да определят насоки и препоръки за събиране на отпадъци от дървесина и решения за обработка на дървесина втора употреба. Намаляването и рециклирането на материалите от строителството и разрушаването биха могли да намалят и цялостните разходи за строителство и депониране. |
| --- | --- |

4.3.

Вариантите за управление на края на жизнения цикъл на строителните материали включват например повторна употреба, рециклиране и възстановяване. Понастоящем все още голяма част от строителните отпадъци се депонират, като по този начин се увеличава тежестта за депониране и експлоатация на депата. Дървеният материал може да се рециклира директно в същите продукти за повторна употреба или да бъде възстановен в други използваеми продукти. ЕИСК отбелязва, че рециклирането изисква преработване, което обикновено не е икономически изгодно, освен ако не се организира ефективно събиране в близост до източника на материала. По тази причина ЕИСК призовава Европейската комисия и заинтересованите страни да обединят всички добри практики, съществуващи на национално равнище, за да определят насоки и препоръки за събиране на отпадъци от дървесина и решения за обработка на дървесина втора употреба. Намаляването и рециклирането на материалите от строителството и разрушаването биха могли да намалят и цялостните разходи за строителство и депониране.

| 4.4. | Строителният сектор е най-големият потребител на изделия от дървен материал. В държава като Финландия приблизително 70-80 % от финските изделия от дървен материал в крайна сметка се използват в строителството. Строителството с дървени панели напоследък се налага в няколко европейски страни, най-вече в Обединеното кралство, Ирландия и Франция. Все пак ЕИСК признава, че използването на дървесина може да допринесе за развитието на зелената икономика и поради тази причина трябва да се насърчи. |
| --- | --- |

4.4.

Строителният сектор е най-големият потребител на изделия от дървен материал. В държава като Финландия приблизително 70-80 % от финските изделия от дървен материал в крайна сметка се използват в строителството. Строителството с дървени панели напоследък се налага в няколко европейски страни, най-вече в Обединеното кралство, Ирландия и Франция. Все пак ЕИСК признава, че използването на дървесина може да допринесе за развитието на зелената икономика и поради тази причина трябва да се насърчи.

| 4.5. | ЕИСК отчита, че не се познават достатъчно предимствата на използването на дървен материал в строителството. Това важи не само за архитектите, често и крайните потребители не познават достатъчно свойствата на дървения материал. Тези ограничени познания често водят до ограничено използване на дървения материал и вследствие на това до проблеми, които влияят отрицателно върху представите за него. Освен това липсата на квалифицирани работници за строителството на жилища от дървени панели ограничава развитието на този строителен метод в много европейски страни. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК отчита, че не се познават достатъчно предимствата на използването на дървен материал в строителството. Това важи не само за архитектите, често и крайните потребители не познават достатъчно свойствата на дървения материал. Тези ограничени познания често водят до ограничено използване на дървения материал и вследствие на това до проблеми, които влияят отрицателно върху представите за него. Освен това липсата на квалифицирани работници за строителството на жилища от дървени панели ограничава развитието на този строителен метод в много европейски страни.

| 4.6. | ЕИСК призовава европейските дървообработвателни фирми и свързаните с тях социални партньори да създадат координирани информационни кампании, за да се придаде по-привлекателен образ на сектора. Младите хора би трябвало да бъдат насърчавани да избират програми за образование и обучение, които да ги подготвят правилно за кариера в дървообработвателната промишленост. |
| --- | --- |

4.6.

ЕИСК призовава европейските дървообработвателни фирми и свързаните с тях социални партньори да създадат координирани информационни кампании, за да се придаде по-привлекателен образ на сектора. Младите хора би трябвало да бъдат насърчавани да избират програми за образование и обучение, които да ги подготвят правилно за кариера в дървообработвателната промишленост.

5.   Добри практики за повишаване използването на дървен материал и утвърждаване на ролята на дървообработването в икономиката
   (9)

| 5.1. | ЕИСК подчертава факта, че повечето работници в дървообработването се обучават в работата, като усвояват умения неформално от опитните работници. Повечето работници в дървообработването усвояват основните машинни операции и работни задачи за няколко месеца, но за да станат квалифицирани, често се изискват две или повече години. Заетост се създава и като се предоставят на работниците подходящи обучение и образование, адаптирани към потребностите и изискванията на пазара на труда. Освен това ЕИСК заявява отново, че програмите за научни изследвания и иновации ще насърчат създаването на работни места и растежа в целия ЕС. По тази причина се насърчава дървообработвателният сектор да се възползва от възможностите, предоставяни от програмата „Хоризонт 2020“. |
| --- | --- |

5.1.

ЕИСК подчертава факта, че повечето работници в дървообработването се обучават в работата, като усвояват умения неформално от опитните работници. Повечето работници в дървообработването усвояват основните машинни операции и работни задачи за няколко месеца, но за да станат квалифицирани, често се изискват две или повече години. Заетост се създава и като се предоставят на работниците подходящи обучение и образование, адаптирани към потребностите и изискванията на пазара на труда. Освен това ЕИСК заявява отново, че програмите за научни изследвания и иновации ще насърчат създаването на работни места и растежа в целия ЕС. По тази причина се насърчава дървообработвателният сектор да се възползва от възможностите, предоставяни от програмата „Хоризонт 2020“.

| 5.2. | Неотдавнашното съобщение на ЕК „Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор“ следва да бъде амбициозно приложено от държавите членки, за да се осигурят инвестиции в реновирането на сгради и създаването на работни места. |
| --- | --- |

5.2.

Неотдавнашното съобщение на ЕК „Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор“ следва да бъде амбициозно приложено от държавите членки, за да се осигурят инвестиции в реновирането на сгради и създаването на работни места.

| 5.3. | ЕИСК признава, че акустичният шум на обществени места оказва сериозно въздействие върху здравето на човека (10). Дървеният материал е не само важен екологосъобразен материал, но и ако се използва като изолационен материал, може да носи редица социални и здравни ползи. На практика дървеният материал може да играе съществена роля за акустичната изолация и като поглъщащ материал. Дървеният материал изолира акустично от външни шумове и намалява времето за реверберация. ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе стандарт, който да отразява правилно акустичните характеристики на затворени пространства. Като се има предвид, че дървесината може да произвежда звук (при пряко удряне) и да усилва или поглъща звукови вълни с произход от други тела, следва да бъдат проучени възможностите за използване на дървения материал. Освен това научно е доказано, че дървесината оказва положително въздействие върху качеството/комфортните характеристики на въздуха в помещения. |
| --- | --- |

5.3.

ЕИСК признава, че акустичният шум на обществени места оказва сериозно въздействие върху здравето на човека (10). Дървеният материал е не само важен екологосъобразен материал, но и ако се използва като изолационен материал, може да носи редица социални и здравни ползи. На практика дървеният материал може да играе съществена роля за акустичната изолация и като поглъщащ материал. Дървеният материал изолира акустично от външни шумове и намалява времето за реверберация. ЕИСК призовава Европейската комисия да въведе стандарт, който да отразява правилно акустичните характеристики на затворени пространства. Като се има предвид, че дървесината може да произвежда звук (при пряко удряне) и да усилва или поглъща звукови вълни с произход от други тела, следва да бъдат проучени възможностите за използване на дървения материал. Освен това научно е доказано, че дървесината оказва положително въздействие върху качеството/комфортните характеристики на въздуха в помещения.

| 5.4. | На национално равнище съществуват няколко инициативи за образоване на хората за възможностите за използването на дървения материал като щадящ околната среда материал, но липсва действителна координация. Нарастващото потребление на изделия от дървен материал очевидно предполага информационни кампании, които следва да се осъществяват на национално равнище. Основната цел на образователните кампании за дървения материал е да се създаде положителна нагласа в технически и културен аспект в полза на използването му. |
| --- | --- |

5.4.

На национално равнище съществуват няколко инициативи за образоване на хората за възможностите за използването на дървения материал като щадящ околната среда материал, но липсва действителна координация. Нарастващото потребление на изделия от дървен материал очевидно предполага информационни кампании, които следва да се осъществяват на национално равнище. Основната цел на образователните кампании за дървения материал е да се създаде положителна нагласа в технически и културен аспект в полза на използването му.

| 5.5. | Като интересен пример за добра практика ЕИСК би желал да припомни инициативата, озаглавена „WOODDAYS“. Проявата (11) стартира на 21 март 2014 г. в Милано. Това беше десетдневна програма, съсредоточена върху темите за разрастващите се градове и интелигентното и ефективно откъм използване на ресурсите уплътняване на градската среда благодарение на дървения материал. Проявата беше създадена с цел позиционирането на дървото като строителен материал с непризнат досега потенциал в среда, в която строителството от дървен материал ще играе основна роля в бъдещето — точно в центъра на нашите градове. Тази проява ще се проведе и в други европейски градове: Братислава, Любляна и Брюксел. |
| --- | --- |

5.5.

Като интересен пример за добра практика ЕИСК би желал да припомни инициативата, озаглавена „WOODDAYS“. Проявата (11) стартира на 21 март 2014 г. в Милано. Това беше десетдневна програма, съсредоточена върху темите за разрастващите се градове и интелигентното и ефективно откъм използване на ресурсите уплътняване на градската среда благодарение на дървения материал. Проявата беше създадена с цел позиционирането на дървото като строителен материал с непризнат досега потенциал в среда, в която строителството от дървен материал ще играе основна роля в бъдещето — точно в центъра на нашите градове. Тази проява ще се проведе и в други европейски градове: Братислава, Любляна и Брюксел.

| 5.6. | ЕИСК изтъква, че има известни разлики в начина, по който използването на изделията от дървен материал се третира от големите програми за екологосъобразно строителство. Докато някои поставят акцент върху характеристиките за резултатност, а не върху използвания материал, други програми поставят „ограничения“ за дървения материал като приемлив материал (без да има такава „изисквания“ за други строителни продукти). Също така увеличаването на използването на дървесината ще окаже положително въздействие върху икономиката на ЕС по различни начини. Затова ЕИСК препоръчва да се определят задължителни цели за използване на дървесина в строителството по примера на Франция. |
| --- | --- |

5.6.

ЕИСК изтъква, че има известни разлики в начина, по който използването на изделията от дървен материал се третира от големите програми за екологосъобразно строителство. Докато някои поставят акцент върху характеристиките за резултатност, а не върху използвания материал, други програми поставят „ограничения“ за дървения материал като приемлив материал (без да има такава „изисквания“ за други строителни продукти). Също така увеличаването на използването на дървесината ще окаже положително въздействие върху икономиката на ЕС по различни начини. Затова ЕИСК препоръчва да се определят задължителни цели за използване на дървесина в строителството по примера на Франция.

6.   Мобилизация на ползването на дървен материал

| 6.1. | Увеличаването на използването на дървен материал в строителството и в ежедневието изисква решения и мерки, чрез които да се повиши мобилизацията за използването му (включително решения за възстановяване за повторна употреба и рециклиране на повече дървен материал, изделия от дървен материал и остатъци от промишлени отпадъци и възстановена дървесина) и да се удължи жизненият цикъл на продуктите от дърво. |
| --- | --- |

6.1.

Увеличаването на използването на дървен материал в строителството и в ежедневието изисква решения и мерки, чрез които да се повиши мобилизацията за използването му (включително решения за възстановяване за повторна употреба и рециклиране на повече дървен материал, изделия от дървен материал и остатъци от промишлени отпадъци и възстановена дървесина) и да се удължи жизненият цикъл на продуктите от дърво.

| 6.2. | Устойчивото и непрекъснато осигуряване на суров дървен материал е от решаващо значение за поддържането на конкурентоспособна дървообработвателна промишленост. Трябва да се вземат под внимание препоръките, направени в Good Practice Guidance on the Sustainable Mobilisation of Wood in Europe („Добри практики относно устойчивото мобилизиране на ползването на дървесина в Европа“) (2010 г.), и да се доразвият, ако е необходимо. |
| --- | --- |

6.2.

Устойчивото и непрекъснато осигуряване на суров дървен материал е от решаващо значение за поддържането на конкурентоспособна дървообработвателна промишленост. Трябва да се вземат под внимание препоръките, направени в Good Practice Guidance on the Sustainable Mobilisation of Wood in Europe („Добри практики относно устойчивото мобилизиране на ползването на дървесина в Европа“) (2010 г.), и да се доразвият, ако е необходимо.

| 6.3. | В последните години предлагането на дървесина е подложено на силен натиск, което се дължи най-вече на европейските и националните мерки за насърчаване на използването на възобновяеми енергийни източници, които отчасти доведоха до изгарянето на дървесина. ЕИСК припомня, че е важно от определението за „третична биомаса“ да се изключат „палети и възстановена дървесина втора употреба“. Тези материали са основните вложени суровини в някои видове продукти, произвеждани от производителите на дървесни плоскости, и в някои случаи могат да представляват до 95 % от вложения суров дървен материал (12). |
| --- | --- |

6.3.

В последните години предлагането на дървесина е подложено на силен натиск, което се дължи най-вече на европейските и националните мерки за насърчаване на използването на възобновяеми енергийни източници, които отчасти доведоха до изгарянето на дървесина. ЕИСК припомня, че е важно от определението за „третична биомаса“ да се изключат „палети и възстановена дървесина втора употреба“. Тези материали са основните вложени суровини в някои видове продукти, произвеждани от производителите на дървесни плоскости, и в някои случаи могат да представляват до 95 % от вложения суров дървен материал (12).

| 6.4. | В този контекст ЕИСК държи да подчертае, че принципът на „каскадно използване“ (употреба, повторна употреба, рециклиране, оползотворяване на енергия), когато това е икономически изгодно и технически осъществимо в съответствие със специфичните национални и регионални особености и при равновесие на търсенето и предлагането на дървен материал, ще представлява най-добрият възможен начин за постигане на максимално използване на ресурсите от дървен материал като естествена суровина. Обаче ЕИСК не може да подкрепи правила със задължителна правна сила и е за отворения пазарно ориентиран подход и свободата на пазарните участници. Прилагането на подхода на „каскадно използване“ към дървения материал осигурява не само оптимално икономическо използване на суровината, но и има важни предимства за климата чрез постоянно складиране на въглерода и чрез ефекта на заместване преди неговото използване като източник на енергия. |
| --- | --- |

6.4.

В този контекст ЕИСК държи да подчертае, че принципът на „каскадно използване“ (употреба, повторна употреба, рециклиране, оползотворяване на енергия), когато това е икономически изгодно и технически осъществимо в съответствие със специфичните национални и регионални особености и при равновесие на търсенето и предлагането на дървен материал, ще представлява най-добрият възможен начин за постигане на максимално използване на ресурсите от дървен материал като естествена суровина. Обаче ЕИСК не може да подкрепи правила със задължителна правна сила и е за отворения пазарно ориентиран подход и свободата на пазарните участници. Прилагането на подхода на „каскадно използване“ към дървения материал осигурява не само оптимално икономическо използване на суровината, но и има важни предимства за климата чрез постоянно складиране на въглерода и чрез ефекта на заместване преди неговото използване като източник на енергия.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ЕИСК ползва определението на „дървообработващ сектор“ от код No 16 на статистическата класификация на икономическите дейности в Европейския съюз (NACE): производство на дървен материал и изделия от дървен материал и корк, без мебели; производство на изделия от слама и материали за плетене; разкрояване, рендосване и импрегниране на дървен материал; производство на изделия от дървен материал, корк, слама и материали за плетене; производство на фурнир и дървесни плочи; производство на сглобени паркетни плочи; производство на дограма и други изделия от дървен материал за строителството; производство на опаковки от дървен материал; производство на други изделия от дървен материал; производство на изделия от корк, слама и материали за плетене.

1

(2)  Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Възможности и предизвикателства пред развитието на по-конкурентоспособен европейски сектор на дървообработването и производството на мебели“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 18).

2

(3)  Indufor е независима международна консултантска група с дружества във Финландия и Нова Зеландия. Тя предоставя консултантски услуги на частни и обществени клиенти. Нейният подход обхваща всички аспекти на устойчивото развитие — икономически, социални и екологични. Дейността включва устойчиво управление на горите, инвестиции в горски насаждения, оценки на гори и надлежна проверка, промишленост, основана на дърво и фибри, биопродукти, оценка и картографиране на горските ресурси, изменение на климата и функциониране на екосистемите в горските масиви, политика в областта на горите и стратегически изследвания, както и консултации относно устойчивостта и развитието, свързани с устойчивото управление на горите и земеползването.

3

(4)  В много страни съществува тенденция националните строителни разпоредби да ограничат използването на дървени панели в строителството на жилищни сгради. Много държави се въздържат от използване на запалими материали поради несигурността относно възникването на пожари в сградите. Въпреки това, обширни проучвания и развойната дейност показват, че е за предпочитане строителните разпоредби да са неутрални по отношение на материалите, а повече от десетилетие обичайната практика в много страни е да се прилагат разпоредби, които се основават на функцията. Дървеният материал гори, но по контролиран начин, като дори е възможно да се прецени каква част от напречното сечение ще остане незасегната от огъня след един час горене. Дървеният материал е много огнеустойчив — когато гори, се образува слой от въглен, който спомага за запазване на силата и структурната цялост на дървесината във вътрешността и намалява риска от пълно сриване.

4

(5)  LCA е инструмент за идентификация на освобождаването на вещества в околната среда и оценка на свързаните с тях въздействия, причинени от процеса, продукта или дейността. Оценката е полезна за промишлеността в търсенето на практически и лесни за ползване модели за вземане на решения за разработването на екологосъобразни продукти.

5

(6)  Journal of Sustainable Forestry (Списание за устойчиво горско стопанство), брой 33: стр. 248-275, 2014 г.

6

(7)  Както се признава в европейското решение COM(2012) 93 final относно правилата за отчитане на емисиите и поглъщанията на парникови газове, дължащи се на дейности във връзка със земеползването, промените в земеползването и горското стопанство, и относно информацията за действията, свързани с тези дейности, по-устойчивото използване на изделия от добит дървен материал може значително да ограничи емисиите и да увеличи отстраняването на парникови газове от атмосферата.

7

(8)  Данните, събрани в неотдавнашното италианско проучване „Оценка на жизнения цикъл при сравняване между оползотворяването на дървесина втора употреба за производството на талашитени плоскости от дървесни частици и за оползотворяването на енергия“, показаха, че като се има предвид въздействието върху изменението на климата, използването на рециклиран суров дървен материал в производството на плоскости е по-благоприятно от изгарянето в електроцентрала на биомаса. Проучването е проведено от италианския изследователски институт „eAmbiente, c/o Parco scientifico tecnologico Vega“. Проучването беше представено по време на изслушването на ЕИСК относно „Приноса на дървообработващия сектор за въглеродния баланс“, проведено в Местре (Италия) на 19 септември 2014 г.

8

(9)  ЕИСК счита, че все още са валидни социалните аспекти и забележките, представени в становището на ЕИСК относно „Възможности и предизвикателства пред развитието на по-конкурентоспособен европейски сектор на дървообработването и производството на мебели“.

9

(10)  „Шумовите въздействия върху здравето са последиците за здравето от повишени нива на звука. Повишените нива на звука на работното място или друг шум могат да причинят увреждане на слуха, хипертония, исхемична болест на сърцето, дискомфорт и смущения на съня. На експозиция на шум могат да се дължат промени в имунната система и вродени аномалии.“ (Както е посочено в Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Noise exposure and public health. Environ. Health Perspect. 108 Suppl 1: 123–31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728.)

10

(11)  Събитието „WOODDAYS“ е инициатива на pro-Holz Австрия и се провежда в сътрудничество с факултета за строителството от дървен материал на Техническия университет на Мюнхен и с подкрепата на Европейската организация на дървообработвателите (EOS) и Европейската федерация на производителите на панели (ЕФПП).

11

(12)  Италианската група „Saviola“, известна с лозунга: „Помогнете ни да спасим дърветата“, е водещият в света преработвател на дървесни отпадъци, с капацитет за рециклиране на 1,5 милиона тона дървесина годишно. Тяхното производство се основава на философията за възстановяване и повторно използване на вторичните суровини, които могат да бъдат използвани повторно, без да е необходимо да се секат нови дървета, посредством икономически и екологично устойчив процес. Групата събира следните видове дървесина: обикновени палети, щайги за плодове, контейнери.

12

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на CCMI

Следният текст от становището на CCMI беше отхвърлен в полза на приетото от CCMI предложение за изменение, въпреки че беше подкрепен от повече от една четвърт от подадените гласове:

Параграф 6.4

| 6.4 | „В този контекст ЕИСК държи да подчертае, че принципът на „каскадно използване“ (употреба, повторна употреба, рециклиране, оползотворяване на енергия), когато това е икономически изгодно и технически осъществимо в съответствие със специфичните регионални особености, ще представлява най-добрият възможен начин за постигане на максимално използване на ресурсите от дървен материал като естествена суровина. Подходящият дървен материал следва да се използва физически, а не като гориво. Прилагането на подхода на „каскадно използване“ към дървения материал осигурява не само оптимално икономическо използване на суровината, но и има важни предимства за климата чрез постоянно складиране на въглерода и чрез ефекта на заместване преди неговото използване като източник на енергия.“ |
| --- | --- |

6.4

„В този контекст ЕИСК държи да подчертае, че принципът на „каскадно използване“ (употреба, повторна употреба, рециклиране, оползотворяване на енергия), когато това е икономически изгодно и технически осъществимо в съответствие със специфичните регионални особености, ще представлява най-добрият възможен начин за постигане на максимално използване на ресурсите от дървен материал като естествена суровина. Подходящият дървен материал следва да се използва физически, а не като гориво. Прилагането на подхода на „каскадно използване“ към дървения материал осигурява не само оптимално икономическо използване на суровината, но и има важни предимства за климата чрез постоянно складиране на въглерода и чрез ефекта на заместване преди неговото използване като източник на енергия.“

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/47

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейското кино в цифровата епоха“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 230/07)

| Докладчик: | Anna Maria DARMANIN |
| --- | --- |

Докладчик:

Anna Maria DARMANIN

На 6 ноември 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Европейското кино в цифровата ера“.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 190 гласа „за“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията „Европейското кино в цифровата епоха: Установяване на взаимовръзки между културното многообразие и конкурентоспособността“ (COM(2014) 272 final), в което основателно се поставят някои въпроси за обсъждане и размисъл във връзка с този много важен сектор в Европа. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК приветства съобщението на Комисията „Европейското кино в цифровата епоха: Установяване на взаимовръзки между културното многообразие и конкурентоспособността“ (COM(2014) 272 final), в което основателно се поставят някои въпроси за обсъждане и размисъл във връзка с този много важен сектор в Европа.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че е нужен подходящ баланс между стойността на аудио-визуалния сектор в икономически и търговски смисъл и стойността му за Европа от гледна точка на културното наследство. По същество тези два аспекта не могат да бъдат разглеждани поотделно. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК подчертава, че е нужен подходящ баланс между стойността на аудио-визуалния сектор в икономически и търговски смисъл и стойността му за Европа от гледна точка на културното наследство. По същество тези два аспекта не могат да бъдат разглеждани поотделно.

| 1.3. | Крайно време е да се обсъдят открито един или повече новаторски и нови бизнес модели за сектора, за да могат да бъдат използвани наличните възможности в цифровия свят. Ето защо ЕИСК насърчава сектора, Комисията и националните правителства да проявят откритост и готовност да обсъждат и популяризират подобни бизнес модели. |
| --- | --- |

1.3.

Крайно време е да се обсъдят открито един или повече новаторски и нови бизнес модели за сектора, за да могат да бъдат използвани наличните възможности в цифровия свят. Ето защо ЕИСК насърчава сектора, Комисията и националните правителства да проявят откритост и готовност да обсъждат и популяризират подобни бизнес модели.

| 1.4. | Една от областите, които трябва да бъдат разгледани, е финансирането. Трябва да се търси конкурентоспособност, но не за сметка на културното измерение на филмите в Европа. Финансирането зависи най-вече от държавите членки. Въпреки това трябва да се проведе открит дебат, посветен на методологиите за осигуряване на максимално финансиране, и да се проучат алтернативни начини за финансиране. Това включва публично финансиране за привличане на частно финансиране, по-рационално използване на публичните ресурси и взаимно допълване между финансирането от ЕС и от държавите членки, както и частно финансиране от нови участници, като доставчици на интернет и телекомуникационни дружества. |
| --- | --- |

1.4.

Една от областите, които трябва да бъдат разгледани, е финансирането. Трябва да се търси конкурентоспособност, но не за сметка на културното измерение на филмите в Европа. Финансирането зависи най-вече от държавите членки. Въпреки това трябва да се проведе открит дебат, посветен на методологиите за осигуряване на максимално финансиране, и да се проучат алтернативни начини за финансиране. Това включва публично финансиране за привличане на частно финансиране, по-рационално използване на публичните ресурси и взаимно допълване между финансирането от ЕС и от държавите членки, както и частно финансиране от нови участници, като доставчици на интернет и телекомуникационни дружества.

| 1.5. | Укрепването на творческата среда също трябва да бъде ключов приоритет в пътната карта на сектора. Съобщението на Комисията би трябвало да разгледа подобен подход и да обхване образователната среда, условията на труд на хората в сектора, развитието на творческите заложби, творческата изява, начините за добавяне на стойност и европейската филмова грамотност и език. |
| --- | --- |

1.5.

Укрепването на творческата среда също трябва да бъде ключов приоритет в пътната карта на сектора. Съобщението на Комисията би трябвало да разгледа подобен подход и да обхване образователната среда, условията на труд на хората в сектора, развитието на творческите заложби, творческата изява, начините за добавяне на стойност и европейската филмова грамотност и език.

| 1.6. | ЕИСК подкрепя идеята, че публиката би трябвало да е в центъра на дискусиите за аудио-визуалния сектор, тъй като тя е не само бенефициер, а често и фактор за създаване на тенденции и задаване на насока на развитието. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК подкрепя идеята, че публиката би трябвало да е в центъра на дискусиите за аудио-визуалния сектор, тъй като тя е не само бенефициер, а често и фактор за създаване на тенденции и задаване на насока на развитието.

| 1.7. | ЕИСК счита, че трябва да се наблегне повече върху събирането на данни на европейско равнище, което да доведе до по-добро разбиране на сектора. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК счита, че трябва да се наблегне повече върху събирането на данни на европейско равнище, което да доведе до по-добро разбиране на сектора.

| 1.8. | ЕИСК би искал да подчертае, че сред предизвикателствата, които трябва да се изтъкнат в съобщението на Комисията, е и настоящата ситуация, свързана с условията на труд в сектора, засягащи работниците, самостоятелно заетите лица и МСП, някои от които в момента са изправени пред несигурни условия на труд от различен характер, отчасти в резултат на особеностите на самата филмова индустрия, но и поради липса на конкурентоспособност и опити за икономии на средства от трудовите възнаграждения. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК би искал да подчертае, че сред предизвикателствата, които трябва да се изтъкнат в съобщението на Комисията, е и настоящата ситуация, свързана с условията на труд в сектора, засягащи работниците, самостоятелно заетите лица и МСП, някои от които в момента са изправени пред несигурни условия на труд от различен характер, отчасти в резултат на особеностите на самата филмова индустрия, но и поради липса на конкурентоспособност и опити за икономии на средства от трудовите възнаграждения.

| 1.9. | Филмовата грамотност се разглежда от ЕИСК като важен аспект за насърчаването на повече европейци да ценят и търсят европейски филми. Ето защо ЕИСК препоръчва тя да бъде насърчавана на европейско и национално равнище. |
| --- | --- |

1.9.

Филмовата грамотност се разглежда от ЕИСК като важен аспект за насърчаването на повече европейци да ценят и търсят европейски филми. Ето защо ЕИСК препоръчва тя да бъде насърчавана на европейско и национално равнище.

| 1.10. | Достъпността е друга област, в която ЕИСК счита, че трябва да се положат повече усилия, и затова научноизследователската дейност и иновациите трябва да бъдат насочени към преодоляването на пречки, като езиковите бариери и уврежданията. |
| --- | --- |

1.10.

Достъпността е друга област, в която ЕИСК счита, че трябва да се положат повече усилия, и затова научноизследователската дейност и иновациите трябва да бъдат насочени към преодоляването на пречки, като езиковите бариери и уврежданията.

| 1.11. | Европейският филмов форум, предложен от Европейската комисия, би следвало да включва всички заинтересовани лица в аудио-визуалния сектор и е важно средство за обединяване на всички участници в него в търсене на решения на ключовите въпроси, пред които е изправен секторът. ЕИСК подкрепя този дългоочакван форум за консултации и подчертава, че е изключително важно всички заинтересовани страни в сектора да участват равностойно; това включва и по-малобройните групи участници, в това число и представителите на потребителите и работниците. |
| --- | --- |

1.11.

Европейският филмов форум, предложен от Европейската комисия, би следвало да включва всички заинтересовани лица в аудио-визуалния сектор и е важно средство за обединяване на всички участници в него в търсене на решения на ключовите въпроси, пред които е изправен секторът. ЕИСК подкрепя този дългоочакван форум за консултации и подчертава, че е изключително важно всички заинтересовани страни в сектора да участват равностойно; това включва и по-малобройните групи участници, в това число и представителите на потребителите и работниците.

| 1.12. | Ключовите предизвикателства и възможности в цифровата епоха би трябвало да бъдат в центъра на вниманието на подобен форум, който да канализира политиката и стратегията в конкретни мерки в рамките на сектора. |
| --- | --- |

1.12.

Ключовите предизвикателства и възможности в цифровата епоха би трябвало да бъдат в центъра на вниманието на подобен форум, който да канализира политиката и стратегията в конкретни мерки в рамките на сектора.

| 1.13. | Освен това ЕИСК подчертава, че макар да се променя бързо и да е възможно да се възприема като предизвикателство за сектора, цифровият свят (включително възможността за спътникова комуникация в съответствие с плановете на ЕС за 2020 г.) все пак предлага множество възможности за филмовата индустрия. |
| --- | --- |

1.13.

Освен това ЕИСК подчертава, че макар да се променя бързо и да е възможно да се възприема като предизвикателство за сектора, цифровият свят (включително възможността за спътникова комуникация в съответствие с плановете на ЕС за 2020 г.) все пак предлага множество възможности за филмовата индустрия.

2.   Основно съдържание на съобщението

| 2.1. | Филмовата индустрия в Европа — един от инструментите на нашето културно многообразие — е изключително своеобразна и притежава силен творчески заряд. Въпреки че представлява ценна придобивка на европейското културно наследство като цяло, тя е изложена на значителни опасности в резултат на редица предизвикателства. |
| --- | --- |

2.1.

Филмовата индустрия в Европа — един от инструментите на нашето културно многообразие — е изключително своеобразна и притежава силен творчески заряд. Въпреки че представлява ценна придобивка на европейското културно наследство като цяло, тя е изложена на значителни опасности в резултат на редица предизвикателства.

| 2.2. | В миналото Комисията публикува редица директиви, свързани с конкретни области на филмовата индустрия, например интелектуалната собственост. Настоящото съобщение е първият документ, публикуван през последните години, който е насочен към цялата филмова индустрия. |
| --- | --- |

2.2.

В миналото Комисията публикува редица директиви, свързани с конкретни области на филмовата индустрия, например интелектуалната собственост. Настоящото съобщение е първият документ, публикуван през последните години, който е насочен към цялата филмова индустрия.

| 2.3. | В документа на Комисията са откроени специфичните проблеми, пред които е изправен европейският филмов сектор, а именно:






  — | европейската филмова публика, поради това, че малко европейски филми успяват да стигнат до киното или телевизията на другите страни, |
| --- | --- | --- |

2.3.

В документа на Комисията са откроени специфичните проблеми, пред които е изправен европейският филмов сектор, а именно:

—

европейската филмова публика, поради това, че малко европейски филми успяват да стигнат до киното или телевизията на другите страни,

| — | променящите се начини на потребление, при което гледането на филми остава същото, въпреки че техническите средства се променят. По-малко хора ходят на кино, а повече гледат филми по телевизията или посредством видео по заявка (VOD), |
| --- | --- |

—

променящите се начини на потребление, при което гледането на филми остава същото, въпреки че техническите средства се променят. По-малко хора ходят на кино, а повече гледат филми по телевизията или посредством видео по заявка (VOD),

| — | грешки при подхода за достигане до глобалния пазар, сред които фрагментираност на финансирането и ограничени възможности за интернационализация. |
| --- | --- |

—

грешки при подхода за достигане до глобалния пазар, сред които фрагментираност на финансирането и ограничени възможности за интернационализация.

| 2.4. | Във връзка с това в своя документ Комисията си поставя за задача да идентифицира и потърси решения на тези предизвикателства като отправна точка на дискусия. По-конкретно става въпрос за следните области:






  — | финансирането, |
| --- | --- | --- |

2.4.

Във връзка с това в своя документ Комисията си поставя за задача да идентифицира и потърси решения на тези предизвикателства като отправна точка на дискусия. По-конкретно става въпрос за следните области:

—

финансирането,

| — | използвания в сектора бизнес модел, |
| --- | --- |

—

използвания в сектора бизнес модел,

| — | възможностите да се даде по-силен тласък на творческия сектор, |
| --- | --- |

—

възможностите да се даде по-силен тласък на творческия сектор,

| — | достъпа на публиката. |
| --- | --- |

—

достъпа на публиката.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства инициативата на Комисията да положи основата на дискусия, включваща всички заинтересовани страни и други участници в европейския аудио-визуален сектор. Отдавна има остра нужда от провеждането на такъв диалог, не само за да се извлекат ползите, предлагани от променящия се цифров свят и новите технологии, но и за да се влеят нови сили в тази многообразна и комплексна индустрия. |
| --- | --- |

3.1.

ЕИСК приветства инициативата на Комисията да положи основата на дискусия, включваща всички заинтересовани страни и други участници в европейския аудио-визуален сектор. Отдавна има остра нужда от провеждането на такъв диалог, не само за да се извлекат ползите, предлагани от променящия се цифров свят и новите технологии, но и за да се влеят нови сили в тази многообразна и комплексна индустрия.

| 3.2. | ЕИСК изразява съгласие с ЕК относно специфичните предизвикателства, откроени в документа. При все това той би искал да добави още едно предизвикателство, което е пропуснато в него — настоящата работна среда на работниците, самостоятелно заетите лица и предприемачите, ангажирани в този сектор. |
| --- | --- |

3.2.

ЕИСК изразява съгласие с ЕК относно специфичните предизвикателства, откроени в документа. При все това той би искал да добави още едно предизвикателство, което е пропуснато в него — настоящата работна среда на работниците, самостоятелно заетите лица и предприемачите, ангажирани в този сектор.

| 3.3. | ЕИСК е съгласен с направения в документа подбор на свързаните с темата области, които трябва да бъдат разгледани. Той обаче би искал да добави и други области, които е необходимо да бъдат обсъдени и разгледани:






  — | образователната среда, която не се ограничава единствено до бизнес уменията, придобивани в рамките на образователната система, |
| --- | --- | --- |

3.3.

ЕИСК е съгласен с направения в документа подбор на свързаните с темата области, които трябва да бъдат разгледани. Той обаче би искал да добави и други области, които е необходимо да бъдат обсъдени и разгледани:

—

образователната среда, която не се ограничава единствено до бизнес уменията, придобивани в рамките на образователната система,

| — | условията на труд и работната среда, |
| --- | --- |

—

условията на труд и работната среда,

| — | връзката между театъра и киното, |
| --- | --- |

—

връзката между театъра и киното,

| — | събирането на по-изчерпателни данни и представянето на най-добрите практики, |
| --- | --- |

—

събирането на по-изчерпателни данни и представянето на най-добрите практики,

| — | вътрешният пазар и връзката между правата върху интелектуалната собственост и авторското право на индустрията. |
| --- | --- |

—

вътрешният пазар и връзката между правата върху интелектуалната собственост и авторското право на индустрията.

| 3.4. | Освен това ЕИСК подчертава, че макар да се променя бързо и да е възможно да се възприема като предизвикателство за сектора, цифровият свят все пак предлага множество възможности за филмовата индустрия. В тях влиза възможността за спътникова комуникация в съответствие с плановете на ЕС за инфраструктура за 2020 г. и използването на спътници за разпространение на филми по кината по по-гъвкав, екологосъобразен и разходоефективен начин. |
| --- | --- |

3.4.

Освен това ЕИСК подчертава, че макар да се променя бързо и да е възможно да се възприема като предизвикателство за сектора, цифровият свят все пак предлага множество възможности за филмовата индустрия. В тях влиза възможността за спътникова комуникация в съответствие с плановете на ЕС за инфраструктура за 2020 г. и използването на спътници за разпространение на филми по кината по по-гъвкав, екологосъобразен и разходоефективен начин.

4.   Специфични бележки

Финансовата среда на аудио-визуалния сектор

| 4.1. | ЕИСК подкрепя схващането, че не е непременно необходимо да се увеличи публичното финансиране на сектора, а че то трябва да се оптимизира, за да осигурява добавена стойност на филмовата индустрия. Публичното финансиране е в ресора на държавите членки, а финансирането от ЕС би трябвало да повишава допълнително ефективността на националното финансиране. Подобно публично финансиране обаче трябва да се използва за привличане на повече частно финансиране. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК подкрепя схващането, че не е непременно необходимо да се увеличи публичното финансиране на сектора, а че то трябва да се оптимизира, за да осигурява добавена стойност на филмовата индустрия. Публичното финансиране е в ресора на държавите членки, а финансирането от ЕС би трябвало да повишава допълнително ефективността на националното финансиране. Подобно публично финансиране обаче трябва да се използва за привличане на повече частно финансиране.

| 4.2. | Моделът на финансиране на аудио-визуалния сектор трябва да се основава на подкрепата, която се оказва на различните видове продукти, и на съчетание от пряка безвъзмездна помощ и ливъридж финансиране с цел да се улесни навлизането на частни инвеститори на пазара. Ролята на публичното финансиране за привличане на инвестиции е изключително важна за постигане на по-рационално използване на публичните ресурси и за съсредоточаване на усилията върху културните продукти. |
| --- | --- |

4.2.

Моделът на финансиране на аудио-визуалния сектор трябва да се основава на подкрепата, която се оказва на различните видове продукти, и на съчетание от пряка безвъзмездна помощ и ливъридж финансиране с цел да се улесни навлизането на частни инвеститори на пазара. Ролята на публичното финансиране за привличане на инвестиции е изключително важна за постигане на по-рационално използване на публичните ресурси и за съсредоточаване на усилията върху културните продукти.

| 4.3. | ЕИСК подчертава, че равновесието между постигането на конкурентоспособност и творческата изява е крехко. Публичното финансиране не би трябвало просто да се насочва към едното или другото, а също да бъде балансирано в съответствие. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК подчертава, че равновесието между постигането на конкурентоспособност и творческата изява е крехко. Публичното финансиране не би трябвало просто да се насочва към едното или другото, а също да бъде балансирано в съответствие.

| 4.4. | В допълнение на въпросите, повдигнати от Комисията в рамките на сферата на публичното финансиране като основа за дискусия, ЕИСК би искал да добави и следното:






  4.4.1. | На наднационално равнище трябва да се отдели необходимото внимание на разработването на филмова марка „Европа“. Въпреки че националните обозначения са важни и трябва винаги да фигурират сред основната информация, включвана в заставките на филмите, трябва да се разработи допълнително европейска марка както в глобален план, така и на национално равнище. |
| --- | --- | --- |

4.4.

В допълнение на въпросите, повдигнати от Комисията в рамките на сферата на публичното финансиране като основа за дискусия, ЕИСК би искал да добави и следното:

4.4.1.

На наднационално равнище трябва да се отдели необходимото внимание на разработването на филмова марка „Европа“. Въпреки че националните обозначения са важни и трябва винаги да фигурират сред основната информация, включвана в заставките на филмите, трябва да се разработи допълнително европейска марка както в глобален план, така и на национално равнище.

| 4.4.2. | Основните финансови инструменти, които следва да се използват, са схемите за гаранционни фондове и данъчните стимули. Гаранционните фондове — особено когато са в съответствие с изискванията от Базел — стимулират отпускането на кредити от банките, докато данъчните стимули насърчават капиталовите или полукапиталовите инвестиции. Тези финансови инструменти трябва да бъдат структурирани така, че да допълват европейските, най-вече финансовата инициатива „Творческа Европа“, гаранционните фондове за МСП и структурните фондове на ЕС. |
| --- | --- |

4.4.2.

Основните финансови инструменти, които следва да се използват, са схемите за гаранционни фондове и данъчните стимули. Гаранционните фондове — особено когато са в съответствие с изискванията от Базел — стимулират отпускането на кредити от банките, докато данъчните стимули насърчават капиталовите или полукапиталовите инвестиции. Тези финансови инструменти трябва да бъдат структурирани така, че да допълват европейските, най-вече финансовата инициатива „Творческа Европа“, гаранционните фондове за МСП и структурните фондове на ЕС.

| 4.4.3. | Не само програмата „Творческа Европа“ (Creative Europe), а и допълнителни инструменти за финансиране като „Хоризонт 2020“ и „Еразъм+“ трябва да се използват в този сектор и да се насочват към него, като се спазва подходящ баланс. |
| --- | --- |

4.4.3.

Не само програмата „Творческа Европа“ (Creative Europe), а и допълнителни инструменти за финансиране като „Хоризонт 2020“ и „Еразъм+“ трябва да се използват в този сектор и да се насочват към него, като се спазва подходящ баланс.

| 4.5. | В съобщението на Комисията се споменават частните инвестиции като средство за финансиране на сектора. ЕИСК препоръчва новите участници в цифровия сектор, като например телекомуникационните дружества и доставчиците на съдържание, да допринасят за финансирането на аудио-визуалната индустрия. |
| --- | --- |

4.5.

В съобщението на Комисията се споменават частните инвестиции като средство за финансиране на сектора. ЕИСК препоръчва новите участници в цифровия сектор, като например телекомуникационните дружества и доставчиците на съдържание, да допринасят за финансирането на аудио-визуалната индустрия.

| 4.6. | Не са достатъчни еднократни инициативи. Правителствата и ЕС трябва да разработят финансова инфраструктура за аудио-визуалната индустрия, насочена към изпълнение и насърчаване на редица финансови и нефинансови услуги — включително услуги за изграждане на капацитет — насочени към цялата производствена верига на сектора: подготовка, продукция и разпространение. |
| --- | --- |

4.6.

Не са достатъчни еднократни инициативи. Правителствата и ЕС трябва да разработят финансова инфраструктура за аудио-визуалната индустрия, насочена към изпълнение и насърчаване на редица финансови и нефинансови услуги — включително услуги за изграждане на капацитет — насочени към цялата производствена верига на сектора: подготовка, продукция и разпространение.

Иновативна бизнес среда

| 4.7. | ЕИСК взе участие в дебата относно правата върху интелектуалната собственост, цифровия единен пазар и Директивата за аудио-визуалните медийни услуги (ДАВМУ). ЕИСК обаче е привърженик на идеята за подкрепа на нетрадиционни бизнес модели, съобразени с актуалните технологични промени, характерни за цифровата епоха. ЕИСК подчертава също така, че трябва да се рационализират в по-голяма степен всички настоящи политики, които съществуват за този сектор. |
| --- | --- |

4.7.

ЕИСК взе участие в дебата относно правата върху интелектуалната собственост, цифровия единен пазар и Директивата за аудио-визуалните медийни услуги (ДАВМУ). ЕИСК обаче е привърженик на идеята за подкрепа на нетрадиционни бизнес модели, съобразени с актуалните технологични промени, характерни за цифровата епоха. ЕИСК подчертава също така, че трябва да се рационализират в по-голяма степен всички настоящи политики, които съществуват за този сектор.

| 4.8. | Необходимо е да се проучат нови бизнес модели и да се подкрепи решимостта за вземане на смели решения. Но ЕИСК подчертава, че за да се постигне това, е необходимо всички заинтересовани страни да вземат участие в открити и всеобхватни дискусии за промяна на бизнес моделите. Освен това инициаторът на този дебат трябва да бъде самата индустрия. |
| --- | --- |

4.8.

Необходимо е да се проучат нови бизнес модели и да се подкрепи решимостта за вземане на смели решения. Но ЕИСК подчертава, че за да се постигне това, е необходимо всички заинтересовани страни да вземат участие в открити и всеобхватни дискусии за промяна на бизнес моделите. Освен това инициаторът на този дебат трябва да бъде самата индустрия.

| 4.9. | ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че този аспект е от ключово значение за успеха на сектора и затова призовава всички заинтересовани страни да бъдат отворени към подобни нови бизнес модели, не само за да се възползват изцяло от положителните страни, които носи цифровата епоха, но и за да се приспособят към бързо променящите се модели на поведение на потребителите. |
| --- | --- |

4.9.

ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че този аспект е от ключово значение за успеха на сектора и затова призовава всички заинтересовани страни да бъдат отворени към подобни нови бизнес модели, не само за да се възползват изцяло от положителните страни, които носи цифровата епоха, но и за да се приспособят към бързо променящите се модели на поведение на потребителите.

| 4.10. | Нужна е културна промяна в манталитета на продуцентите и телевизионните и радиооператорите. В бъдеще продуктите, предназначени за киното и телевизията, ще съществуват редом с продукти за различни медии: продуценти и оператори ще трябва да развиват различни бизнес модели в съответствие с различния характер на продуктите: те трябва да мислят за различни бюджети и различни стратегии за излъчване в зависимост от естеството и търговския потенциал на конкретните продукти. Същевременно правителствата трябва да преосмислят модела на публично финансиране, за да осигурят по-балансирано съчетание на начините за подкрепа. |
| --- | --- |

4.10.

Нужна е културна промяна в манталитета на продуцентите и телевизионните и радиооператорите. В бъдеще продуктите, предназначени за киното и телевизията, ще съществуват редом с продукти за различни медии: продуценти и оператори ще трябва да развиват различни бизнес модели в съответствие с различния характер на продуктите: те трябва да мислят за различни бюджети и различни стратегии за излъчване в зависимост от естеството и търговския потенциал на конкретните продукти. Същевременно правителствата трябва да преосмислят модела на публично финансиране, за да осигурят по-балансирано съчетание на начините за подкрепа.

| 4.11. | ЕИСК изразява резерви спрямо идеята за малки подобрения на настоящите бизнес практики, без те да се разглеждат от изцяло новаторски ъгъл. Например създаването на по-гъвкави възможности за разпространение може, само по себе си, да не е непременно сред добрите стопански решения, необходими за цифровата епоха. |
| --- | --- |

4.11.

ЕИСК изразява резерви спрямо идеята за малки подобрения на настоящите бизнес практики, без те да се разглеждат от изцяло новаторски ъгъл. Например създаването на по-гъвкави възможности за разпространение може, само по себе си, да не е непременно сред добрите стопански решения, необходими за цифровата епоха.

Укрепване на творческата среда

| 4.12. | ЕИСК застъпва мнението, че сътрудничеството между филмовите училища е от съществено значение за по-нататъшното укрепване на сектора. Освен това той подчертава, че като част от сектора филмовите училища също трябва да бъдат включени в провежданите на европейско равнище дискусии на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

4.12.

ЕИСК застъпва мнението, че сътрудничеството между филмовите училища е от съществено значение за по-нататъшното укрепване на сектора. Освен това той подчертава, че като част от сектора филмовите училища също трябва да бъдат включени в провежданите на европейско равнище дискусии на заинтересованите страни.

| 4.13. | Реалност, която изисква допълнителен размисъл в тази област, са специфичните предизвикателства, пред които са изправени филмовите училища: поради бързото темпо на технологична промяна в много случаи те обучават студентите си, използвайки остарели технологии. В резултат на това много пъти филмовите професионалисти не са подготвени да работят в технологичната среда, която съществува в собствената им индустрия. |
| --- | --- |

4.13.

Реалност, която изисква допълнителен размисъл в тази област, са специфичните предизвикателства, пред които са изправени филмовите училища: поради бързото темпо на технологична промяна в много случаи те обучават студентите си, използвайки остарели технологии. В резултат на това много пъти филмовите професионалисти не са подготвени да работят в технологичната среда, която съществува в собствената им индустрия.

Достъпност и развитие на публиката

| 4.14. | ЕИСК подкрепя схващането, че публиката също трябва да бъде част от движещата сила на сектора. По тази причина той подчертава отново изискването за подходящи данни на европейско равнище, както и за участието на потребителските организации в дискусиите на заинтересованите страни, например в Европейския филмов форум. |
| --- | --- |

4.14.

ЕИСК подкрепя схващането, че публиката също трябва да бъде част от движещата сила на сектора. По тази причина той подчертава отново изискването за подходящи данни на европейско равнище, както и за участието на потребителските организации в дискусиите на заинтересованите страни, например в Европейския филмов форум.

Събиране и анализ на данни

| 4.15. | ЕИСК смята, че трябва да се наблегне повече на събирането на данни на европейско равнище, което да доведе до по-добро разбиране на индустрията. Подобно събиране на данни трябва да включва елементи, отнасящи се не само до аудиторията в сектора, но и до използването на финансирането на различни равнища, конкурентоспособността на сектора и работната среда и условия. |
| --- | --- |

4.15.

ЕИСК смята, че трябва да се наблегне повече на събирането на данни на европейско равнище, което да доведе до по-добро разбиране на индустрията. Подобно събиране на данни трябва да включва елементи, отнасящи се не само до аудиторията в сектора, но и до използването на финансирането на различни равнища, конкурентоспособността на сектора и работната среда и условия.

| 4.16. | ЕИСК отчита и факта, че е нужно да се разработи източник на данни на национално равнище и на равнище ЕС, което ще включва и данните, използвани от финансовите посредници за оценка и управление на инвестиционния риск. |
| --- | --- |

4.16.

ЕИСК отчита и факта, че е нужно да се разработи източник на данни на национално равнище и на равнище ЕС, което ще включва и данните, използвани от финансовите посредници за оценка и управление на инвестиционния риск.

Работна среда и условия на труд

| 4.17. | ЕИСК е твърдо убеден, че въпросите за условията на труд и работната среда в сектора трябва да бъдат обект на дискусия и внимание. Понастоящем секторът е толкова разнообразен, че нерядко липсата на данни за условията на труд водят до липсата на внимание към тази област. |
| --- | --- |

4.17.

ЕИСК е твърдо убеден, че въпросите за условията на труд и работната среда в сектора трябва да бъдат обект на дискусия и внимание. Понастоящем секторът е толкова разнообразен, че нерядко липсата на данни за условията на труд водят до липсата на внимание към тази област.

| 4.18. | За съжаление несигурността на работата в този сектор става все по-често явление, отчасти поради особеностите на самата индустрия (напр. кратките срокове на производство), но също и в резултат на липсата на конкурентоспособност, което води до стремеж към икономии на средства от заплащането на труда. |
| --- | --- |

4.18.

За съжаление несигурността на работата в този сектор става все по-често явление, отчасти поради особеностите на самата индустрия (напр. кратките срокове на производство), но също и в резултат на липсата на конкурентоспособност, което води до стремеж към икономии на средства от заплащането на труда.

| 4.19. | Във връзка с това ЕИСК приканва Комисията да включи това предизвикателство в обхвата на съобщението и в дневния ред на дискусиите. Заинтересованите страни, представляващи работещите във филмовия сектор, трябва да бъдат приобщени към дискусиите на заинтересованите страни и към Европейския филмов форум. |
| --- | --- |

4.19.

Във връзка с това ЕИСК приканва Комисията да включи това предизвикателство в обхвата на съобщението и в дневния ред на дискусиите. Заинтересованите страни, представляващи работещите във филмовия сектор, трябва да бъдат приобщени към дискусиите на заинтересованите страни и към Европейския филмов форум.

Европейски филмов форум

| 4.20. | ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията да създаде Европейски филмов форум. Отдавна е време представителите на сектора да се съберат и обсъдят належащите въпроси за конкурентоспособността на индустрията в съвременната цифрова епоха. |
| --- | --- |

4.20.

ЕИСК подкрепя инициативата на Комисията да създаде Европейски филмов форум. Отдавна е време представителите на сектора да се съберат и обсъдят належащите въпроси за конкурентоспособността на индустрията в съвременната цифрова епоха.

| 4.21. | ЕИСК изтъква, че е особено важно всички заинтересовани страни да участват наравно в този сектор. Това включва и по-малките групи заинтересовани лица, онези с по-малко „влияние“, както и представителите на потребителите и работниците. |
| --- | --- |

4.21.

ЕИСК изтъква, че е особено важно всички заинтересовани страни да участват наравно в този сектор. Това включва и по-малките групи заинтересовани лица, онези с по-малко „влияние“, както и представителите на потребителите и работниците.

| 4.22. | Макар че телевизионният сектор не е засегнат от цифровата епоха толкова силно, колкото филмовата индустрия, е важно и той да бъде включен и обсъден в рамките на по-широкия дебат, тъй като той също е важен компонент на аудио-визуалния сектор. |
| --- | --- |

4.22.

Макар че телевизионният сектор не е засегнат от цифровата епоха толкова силно, колкото филмовата индустрия, е важно и той да бъде включен и обсъден в рамките на по-широкия дебат, тъй като той също е важен компонент на аудио-визуалния сектор.

Насърчаване на европейска филмова грамотност

| 4.23. | Филмовата грамотност се разглежда от ЕИСК като важен аспект за привличането на повече европейци да ценят и търсят европейски филми. Ето защо ЕИСК препоръчва тя да бъде насърчавана на европейско и национално равнище. Това ще е от полза не само за самия сектор, но и ще подчертае важен елемент в проявата на европейското културно многообразие. Съзнавайки, че специфичният модел на оценяване на филмите в училищата може и да не работи, ЕИСК смята, че би трябвало да се разработят модели и кампании, които да подчертават успеха, красотата и изкуството на европейския филмов сектор. |
| --- | --- |

4.23.

Филмовата грамотност се разглежда от ЕИСК като важен аспект за привличането на повече европейци да ценят и търсят европейски филми. Ето защо ЕИСК препоръчва тя да бъде насърчавана на европейско и национално равнище. Това ще е от полза не само за самия сектор, но и ще подчертае важен елемент в проявата на европейското културно многообразие. Съзнавайки, че специфичният модел на оценяване на филмите в училищата може и да не работи, ЕИСК смята, че би трябвало да се разработят модели и кампании, които да подчертават успеха, красотата и изкуството на европейския филмов сектор.

Достъпност

| 4.24. | Езикът може да бъде разглеждан като една от пречките пред зрителите в цяла Европа и извън нея. Езикът е физическа бариера, но и част от културното многообразие. Освен това филмите са мощно средство за усвояване на чужди езици. Все пак ЕИСК счита, че средствата по „Хоризонт 2020“ би трябвало да бъдат насочени и към новаторски подход спрямо дублажа по разходоефективен начин посредством водещи и навлизащи технологии. |
| --- | --- |

4.24.

Езикът може да бъде разглеждан като една от пречките пред зрителите в цяла Европа и извън нея. Езикът е физическа бариера, но и част от културното многообразие. Освен това филмите са мощно средство за усвояване на чужди езици. Все пак ЕИСК счита, че средствата по „Хоризонт 2020“ би трябвало да бъдат насочени и към новаторски подход спрямо дублажа по разходоефективен начин посредством водещи и навлизащи технологии.

| 4.25. | Освен това ЕИСК силно насърчава аудио-визуалния сектор да използва наличните инструменти, за да гарантира, че неговите продукти могат да се ползват и от публика с намалено или увредено зрение и/или слух. Усилията в областта на научните изследвания би трябвало да бъдат насочени и към повишаване на разходната ефективност на подобни средства за достъпност. |
| --- | --- |

4.25.

Освен това ЕИСК силно насърчава аудио-визуалния сектор да използва наличните инструменти, за да гарантира, че неговите продукти могат да се ползват и от публика с намалено или увредено зрение и/или слух. Усилията в областта на научните изследвания би трябвало да бъдат насочени и към повишаване на разходната ефективност на подобни средства за достъпност.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/52 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Гражданското общество в Русия“

(становище по собствена инициатива)

(2015/C 230/08)

| Докладчик: | г-жа Mall HELLAM |
| --- | --- |

Докладчик:

г-жа Mall HELLAM

На своята пленарна сесия на 22 януари 2014 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно

„Гражданското общество в Русия“

(становище по собствена инициатива).

Специализираната секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание на 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 118 гласа „за“, 6 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Общи препоръки

| 1.1. | Изграждането на взаимно доверие и гарантирането на свободно взаимодействие между Русия и гражданското общество в ЕС, както и оказването на възможно най-голяма подкрепа на руските независими организации на гражданското общество (ОГО), са по-важни от всякога. |
| --- | --- |

1.1.

Изграждането на взаимно доверие и гарантирането на свободно взаимодействие между Русия и гражданското общество в ЕС, както и оказването на възможно най-голяма подкрепа на руските независими организации на гражданското общество (ОГО), са по-важни от всякога.

| 1.2. | Необходимо е да се насърчава по-активно рамката за правата на човека и демокрацията, както и да се засили политическата роля на Специалния представител на ЕС за правата на човека. Въпросите на гражданското общество и правата на човека следва да бъдат част от всички двустранни и многостранни форми на диалог с Русия. Трябва да се поддържа диалог за правата на човека, в който по възможност да се привлекат заинтересовани страни от гражданското общество с опит в тази сфера. Върховният представител на ЕС по въпросите на външните работи и политиката на сигурност следва да провежда срещи с гражданското общество и неговите организации при всяко свое посещение в Русия. |
| --- | --- |

1.2.

Необходимо е да се насърчава по-активно рамката за правата на човека и демокрацията, както и да се засили политическата роля на Специалния представител на ЕС за правата на човека. Въпросите на гражданското общество и правата на човека следва да бъдат част от всички двустранни и многостранни форми на диалог с Русия. Трябва да се поддържа диалог за правата на човека, в който по възможност да се привлекат заинтересовани страни от гражданското общество с опит в тази сфера. Върховният представител на ЕС по въпросите на външните работи и политиката на сигурност следва да провежда срещи с гражданското общество и неговите организации при всяко свое посещение в Русия.

| 1.3. | ЕС би трябвало да се координира и да говори „с един глас“, когато става въпрос за политическите предизвикателства и репресивните мерки, на които са подложени неправителствените организации (НПО) и медиите в Русия. ЕИСК насърчава ЕС да наблюдава отблизо и да коментира редовно различни аспекти на ситуацията на гражданското общество в Русия. |
| --- | --- |

1.3.

ЕС би трябвало да се координира и да говори „с един глас“, когато става въпрос за политическите предизвикателства и репресивните мерки, на които са подложени неправителствените организации (НПО) и медиите в Русия. ЕИСК насърчава ЕС да наблюдава отблизо и да коментира редовно различни аспекти на ситуацията на гражданското общество в Русия.

| 1.4. | Не би трябвало обаче да се подценява и двустранният подход като средство за постигане на напредък в разговорите с Русия. ЕС би трябвало да запази ясна позиция относно санкциите и отговорността за репресивните мерки срещу гражданското общество. Ще трябва обаче да се прояви голяма гъвкавост, за да се тръгне нагоре от настоящата ниска точка в отношенията между ЕС и Русия. Един двустранен подход би могъл да се окаже подходящ начин да се даде нов тласък на отношенията. |
| --- | --- |

1.4.

Не би трябвало обаче да се подценява и двустранният подход като средство за постигане на напредък в разговорите с Русия. ЕС би трябвало да запази ясна позиция относно санкциите и отговорността за репресивните мерки срещу гражданското общество. Ще трябва обаче да се прояви голяма гъвкавост, за да се тръгне нагоре от настоящата ниска точка в отношенията между ЕС и Русия. Един двустранен подход би могъл да се окаже подходящ начин да се даде нов тласък на отношенията.

| 1.5. | Разглеждането на сътрудничеството между гражданското общество в ЕС и Русия като потенциална част от бъдещото споразумение за партньорство и сътрудничество (СПС) (1), както и предоставянето на отделна линия за финансиране на независимата платформа за диалог на гражданското общество между ЕС и Русия, също биха могли да се окажат ценна стратегическа инвестиция. Въпреки извънредните политически обстоятелства ЕС би трябвало да продължи да прилага мек и интелигентен силов подход (2) за нормализиране на ситуацията и предотвратяване на тенденцията към (само)изолиране на Русия. Във връзка с това биха могли да бъдат взети под внимание препоръките от предходните становища на ЕИСК относно Северното измерение (3) (включително политиката на ЕС за Арктика (4)), стратегията за региона на Балтийско море (5), Черноморското взаимодействие (6), Източното партньорство (7) и стратегията за региона на река Дунав. |
| --- | --- |

1.5.

Разглеждането на сътрудничеството между гражданското общество в ЕС и Русия като потенциална част от бъдещото споразумение за партньорство и сътрудничество (СПС) (1), както и предоставянето на отделна линия за финансиране на независимата платформа за диалог на гражданското общество между ЕС и Русия, също биха могли да се окажат ценна стратегическа инвестиция. Въпреки извънредните политически обстоятелства ЕС би трябвало да продължи да прилага мек и интелигентен силов подход (2) за нормализиране на ситуацията и предотвратяване на тенденцията към (само)изолиране на Русия. Във връзка с това биха могли да бъдат взети под внимание препоръките от предходните становища на ЕИСК относно Северното измерение (3) (включително политиката на ЕС за Арктика (4)), стратегията за региона на Балтийско море (5), Черноморското взаимодействие (6), Източното партньорство (7) и стратегията за региона на река Дунав.

| 1.6. | ЕС следва винаги да има ясна представа за демократичните процеси и предизвикателствата пред участниците в диалога. Необходимо е бързо влошаващата се ситуация по отношение на правата и свободите — каквато се наблюдава в Русия през последните две години — да бъде призната и да се вземат незабавни мерки за справяне с нея. Институциите на ЕС и държавите членки — особено онези, които не бяха ангажирани досега — следва да инвестират във и да подпомагат програмите за обмен, за сътрудничество с гражданското общество в Русия и за подпомагане на руските продемократични НПО, работещи за решаването на конкретни проблеми, като правозащитници, еколози, сдружения на потребителите, различни социални партньори, както и други независими професионални организации и т.н. В зависимост от изпълнението на определени условия следва да се предприемат подходящи стъпки за облекчаване и либерализиране на визовия режим. |
| --- | --- |

1.6.

ЕС следва винаги да има ясна представа за демократичните процеси и предизвикателствата пред участниците в диалога. Необходимо е бързо влошаващата се ситуация по отношение на правата и свободите — каквато се наблюдава в Русия през последните две години — да бъде призната и да се вземат незабавни мерки за справяне с нея. Институциите на ЕС и държавите членки — особено онези, които не бяха ангажирани досега — следва да инвестират във и да подпомагат програмите за обмен, за сътрудничество с гражданското общество в Русия и за подпомагане на руските продемократични НПО, работещи за решаването на конкретни проблеми, като правозащитници, еколози, сдружения на потребителите, различни социални партньори, както и други независими професионални организации и т.н. В зависимост от изпълнението на определени условия следва да се предприемат подходящи стъпки за облекчаване и либерализиране на визовия режим.

| 1.7. | Многообразието е ключът към здравото европейско гражданско общество: ЕС трябва да работи с широк кръг от тематични и регионални заинтересовани страни от гражданското общество — въпреки и особено на фона на настоящата ситуация на засилваща се монополизация и изолация на Русия вследствие на авторитарни форми на поведение. ЕИСК призовава да се поддържат повече контакти между хората и по-специално да се извършва широкомащабен обмен в областта на образованието и междукултурния диалог като инструмент за подобряване на взаимното разбирателство и доверие. Трябва да се развиват нови платформи и формати на сътрудничество между организациите на гражданското общество в ЕС и Русия. Форумът на гражданското общество ЕС-Русия (който е подобен на Форума на гражданското общество на Източното партньорство) би могъл да се счита за една от съществуващите платформи за развитие, които са подходящи за тази цел. Следва да се обърне внимание и на участието на социалните партньори в рамките на тази или на подобна платформа. |
| --- | --- |

1.7.

Многообразието е ключът към здравото европейско гражданско общество: ЕС трябва да работи с широк кръг от тематични и регионални заинтересовани страни от гражданското общество — въпреки и особено на фона на настоящата ситуация на засилваща се монополизация и изолация на Русия вследствие на авторитарни форми на поведение. ЕИСК призовава да се поддържат повече контакти между хората и по-специално да се извършва широкомащабен обмен в областта на образованието и междукултурния диалог като инструмент за подобряване на взаимното разбирателство и доверие. Трябва да се развиват нови платформи и формати на сътрудничество между организациите на гражданското общество в ЕС и Русия. Форумът на гражданското общество ЕС-Русия (който е подобен на Форума на гражданското общество на Източното партньорство) би могъл да се счита за една от съществуващите платформи за развитие, които са подходящи за тази цел. Следва да се обърне внимание и на участието на социалните партньори в рамките на тази или на подобна платформа.

| 1.8. | ЕС следва да преразгледа процедурите за оказване на финансова помощ на НПО по линия на Европейския инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ). В светлината на настоящата кампания на репресии и преследване един относително висок дял на съфинансиране би бил сериозна тежест за много руски НПО и техните партньори. Затова е важно да се увеличат възможностите за финансиране и да се гарантира сигурен достъп на руските НПО или коалиции от НПО до тях. Така например се препоръчва увеличение на бюджета на ЕИДПЧ за Руската федерация (от 3 до 9 милиона евро годишно). Следва да се обмислят някакви форми на вторично отпускане на безвъзмездна помощ, за да се позволи по-голяма гъвкавост и достъпност на механизмите за подкрепа. |
| --- | --- |

1.8.

ЕС следва да преразгледа процедурите за оказване на финансова помощ на НПО по линия на Европейския инструмент за демокрация и права на човека (ЕИДПЧ). В светлината на настоящата кампания на репресии и преследване един относително висок дял на съфинансиране би бил сериозна тежест за много руски НПО и техните партньори. Затова е важно да се увеличат възможностите за финансиране и да се гарантира сигурен достъп на руските НПО или коалиции от НПО до тях. Така например се препоръчва увеличение на бюджета на ЕИДПЧ за Руската федерация (от 3 до 9 милиона евро годишно). Следва да се обмислят някакви форми на вторично отпускане на безвъзмездна помощ, за да се позволи по-голяма гъвкавост и достъпност на механизмите за подкрепа.

| 1.9. | Друга ценна възможност би могло да бъде предоставянето на достъп до Европейския инструмент за съседство (ЕИС) на участници от Русия като част от трансгранични и многостранни програми за сътрудничество с партньори от ЕС и Източното партньорство. ЕИСК препоръчва също да се разшири обхватът на инструмента за партньорство (ИП), който към момента отпуска 10 милиона евро годишно за сътрудничество с Русия, като се позволи кандидатстването и от организации на гражданското общество. И накрая, обхватът на Европейския фонд за демокрация (ЕФД) може да бъде разширен с включването на Русия. Следва да се увеличи подкрепата за гражданското общество по линия на съответните програми за регионално и трансгранично сътрудничество. |
| --- | --- |

1.9.

Друга ценна възможност би могло да бъде предоставянето на достъп до Европейския инструмент за съседство (ЕИС) на участници от Русия като част от трансгранични и многостранни програми за сътрудничество с партньори от ЕС и Източното партньорство. ЕИСК препоръчва също да се разшири обхватът на инструмента за партньорство (ИП), който към момента отпуска 10 милиона евро годишно за сътрудничество с Русия, като се позволи кандидатстването и от организации на гражданското общество. И накрая, обхватът на Европейския фонд за демокрация (ЕФД) може да бъде разширен с включването на Русия. Следва да се увеличи подкрепата за гражданското общество по линия на съответните програми за регионално и трансгранично сътрудничество.

| 1.10. | Настоящите политики на ЕС в областта на финансирането не трябва да са съсредоточени изключително върху проекти за предоставяне на помощ. Институционалната подкрепа и повишаването на професионалната компетентност са от първостепенно значение за устойчивостта на гражданското общество на икономиките в преход, каквато е Русия. За да може руското гражданско общество да върви напред, е важно да се повиши капацитетът на ОГО, включително на социалните партньори, да се подпомогне развитието на техническите/ИТ и управленските умения в рамките на общността на НПО, както и да се засили сътрудничеството с партньорите от ЕС. |
| --- | --- |

1.10.

Настоящите политики на ЕС в областта на финансирането не трябва да са съсредоточени изключително върху проекти за предоставяне на помощ. Институционалната подкрепа и повишаването на професионалната компетентност са от първостепенно значение за устойчивостта на гражданското общество на икономиките в преход, каквато е Русия. За да може руското гражданско общество да върви напред, е важно да се повиши капацитетът на ОГО, включително на социалните партньори, да се подпомогне развитието на техническите/ИТ и управленските умения в рамките на общността на НПО, както и да се засили сътрудничеството с партньорите от ЕС.

| 1.11. | ЕИСК призовава да се разработи система за бързо реагиране/ранно предупреждение за групите и лицата в опасност или в остра нужда. Тя следва да включва, например, по-добър достъп до убежище, предоставяне на визи и удължаване на срока им, отпускане на стипендии и т.н. Изключително важно е и да се оказва съдействие и подкрепа на активисти на гражданското общество, които са били принудени да напуснат Русия по политически причини. |
| --- | --- |

1.11.

ЕИСК призовава да се разработи система за бързо реагиране/ранно предупреждение за групите и лицата в опасност или в остра нужда. Тя следва да включва, например, по-добър достъп до убежище, предоставяне на визи и удължаване на срока им, отпускане на стипендии и т.н. Изключително важно е и да се оказва съдействие и подкрепа на активисти на гражданското общество, които са били принудени да напуснат Русия по политически причини.

| 1.12. | ЕИСК призовава за по-интензивен обмен и връзки между заинтересованите страни от руското и от украинското гражданско общество, под структурното ръководство и с подкрепата на ЕС. ЕИСК предлага да се потърсят възможности за включване на руски партньори в големи регионални проекти със страните от Източното партньорство (ИП), по-специално в областта на демокрацията, околната среда, общественото здравеопазване, транспорта, енергийната ефективност и т.н. |
| --- | --- |

1.12.

ЕИСК призовава за по-интензивен обмен и връзки между заинтересованите страни от руското и от украинското гражданско общество, под структурното ръководство и с подкрепата на ЕС. ЕИСК предлага да се потърсят възможности за включване на руски партньори в големи регионални проекти със страните от Източното партньорство (ИП), по-специално в областта на демокрацията, околната среда, общественото здравеопазване, транспорта, енергийната ефективност и т.н.

| 1.13. | ЕС би трябвало да се стреми към по-структурирано участие на независими представители на гражданското общество в правителствения диалог ЕС-Русия, включително по важни теми от взаимен интерес като миграцията, междукултурните отношения, изменението на климата, сигурността на данните, информационната сигурност и т.н. ЕС следва също така да разработи нови интерактивни и прозрачни форми на гражданско участие както в Европа, така и в Русия. Една от стъпките в тази посока би могла да бъде среща на върховния представител на ЕС със заинтересовани страни от гражданското общество извън ЕС. |
| --- | --- |

1.13.

ЕС би трябвало да се стреми към по-структурирано участие на независими представители на гражданското общество в правителствения диалог ЕС-Русия, включително по важни теми от взаимен интерес като миграцията, междукултурните отношения, изменението на климата, сигурността на данните, информационната сигурност и т.н. ЕС следва също така да разработи нови интерактивни и прозрачни форми на гражданско участие както в Европа, така и в Русия. Една от стъпките в тази посока би могла да бъде среща на върховния представител на ЕС със заинтересовани страни от гражданското общество извън ЕС.

2.   Ролята на ЕИСК

| 2.1. | ЕИСК и руските независими организации на гражданското общество следва да потърсят начини за обогатяване на диалога между ЕС и Русия по въпросите на правата на човека и нови пътища за неговото продължаване. |
| --- | --- |

2.1.

ЕИСК и руските независими организации на гражданското общество следва да потърсят начини за обогатяване на диалога между ЕС и Русия по въпросите на правата на човека и нови пътища за неговото продължаване.

| 2.2. | За да се укрепи взаимодействието между европейското и руското гражданско общество, следва да се предприемат следните стъпки: |
| --- | --- |

2.2.

За да се укрепи взаимодействието между европейското и руското гражданско общество, следва да се предприемат следните стъпки:

| 2.2.1. | да се обмисли разширяване на Комитета за наблюдение ЕС-Русия с цел да се даде възможност на по-голям брой членове да участват в контактите с руските партньори; |
| --- | --- |

2.2.1.

да се обмисли разширяване на Комитета за наблюдение ЕС-Русия с цел да се даде възможност на по-голям брой членове да участват в контактите с руските партньори;

| 2.2.2. | да се укрепи сътрудничеството между ЕИСК и Форума на гражданското общество ЕС-Русия, за да се наблюдава развитието на руското гражданско общество и да се проучат начини за засилване на диалога между ЕС и руските независими ОГО (в това число екологични, потребителски, селскостопански, социални и други професионални и работещи за решаването на конкретни проблеми организации, и т.н.); |
| --- | --- |

2.2.2.

да се укрепи сътрудничеството между ЕИСК и Форума на гражданското общество ЕС-Русия, за да се наблюдава развитието на руското гражданско общество и да се проучат начини за засилване на диалога между ЕС и руските независими ОГО (в това число екологични, потребителски, селскостопански, социални и други професионални и работещи за решаването на конкретни проблеми организации, и т.н.);

| 2.2.3. | да се установят и развиват контакти с широк спектър от независими социални партньори (напр. работодателски сдружения и профсъюзи) в Русия; |
| --- | --- |

2.2.3.

да се установят и развиват контакти с широк спектър от независими социални партньори (напр. работодателски сдружения и профсъюзи) в Русия;

| 2.2.4. | да се подкрепят, засилят и приоритизират усилията за привличане към участие в действията за насърчаване на сътрудничеството и гражданското общество в Русия и Украйна и в другите страни от Източното партньорство, включително в сферата на трудовите отношения; да се обмисли каква специална роля може да играе ЕИСК при организирането на сътрудничеството между Русия и Украйна на равнище гражданско общество. |
| --- | --- |

2.2.4.

да се подкрепят, засилят и приоритизират усилията за привличане към участие в действията за насърчаване на сътрудничеството и гражданското общество в Русия и Украйна и в другите страни от Източното партньорство, включително в сферата на трудовите отношения; да се обмисли каква специална роля може да играе ЕИСК при организирането на сътрудничеството между Русия и Украйна на равнище гражданско общество.

| 2.2.5. | Заради политическата ситуация ЕИСК отмени съвместните си семинари с Обществената палата на Руската федерация (ОПРФ). Комитетът все пак продължава да поддържа контакти с ОПРФ за решаването на конкретни проблеми и ще установи контакти и със службата на руския омбудсман. |
| --- | --- |

2.2.5.

Заради политическата ситуация ЕИСК отмени съвместните си семинари с Обществената палата на Руската федерация (ОПРФ). Комитетът все пак продължава да поддържа контакти с ОПРФ за решаването на конкретни проблеми и ще установи контакти и със службата на руския омбудсман.

3.   Встъпителни бележки

| 3.1. | В началото на март 2014 г. Руската федерация предприе активни стъпки за анексирането на Автономната република Крим в Украйна. Смята се, че от април 2014 г. насам Русия води „война чрез посредник“ в Източна Украйна, оказвайки все по-голяма подкрепа на проруските сепаратисти в изкуствено създадените Донецка и Луганска народна република и нахлувайки директно на територията на Украйна. Това е тест за европейската система за сигурност, която датира от преди десетилетия, и за по-широките международни споразумения от периода след Втората световна война. От лятото на 2014 г. насам ЕС и САЩ наложиха редица санкции на отделни лица и предприятия от Русия в отговор на анексирането на Крим и кризата в Източна Украйна. На 21 септември 2014 г. в Москва и други големи градове бяха проведени може би най-големите антивоенни протести през последните години (оценките за броя на участниците варират между 25 и 50 хиляди души). |
| --- | --- |

3.1.

В началото на март 2014 г. Руската федерация предприе активни стъпки за анексирането на Автономната република Крим в Украйна. Смята се, че от април 2014 г. насам Русия води „война чрез посредник“ в Източна Украйна, оказвайки все по-голяма подкрепа на проруските сепаратисти в изкуствено създадените Донецка и Луганска народна република и нахлувайки директно на територията на Украйна. Това е тест за европейската система за сигурност, която датира от преди десетилетия, и за по-широките международни споразумения от периода след Втората световна война. От лятото на 2014 г. насам ЕС и САЩ наложиха редица санкции на отделни лица и предприятия от Русия в отговор на анексирането на Крим и кризата в Източна Украйна. На 21 септември 2014 г. в Москва и други големи градове бяха проведени може би най-големите антивоенни протести през последните години (оценките за броя на участниците варират между 25 и 50 хиляди души).

| 3.2. | Президентът Владимир Путин и руското правителство посветиха 2013 г. и 2014 г. на усилия да укрепят властта си, маргинализирайки всяка потенциална опозиция. През последните години руското правителство прие редица сурови закони в отговор на масовите протести в периода между декември 2011 г. и средата на 2012 г. Наред с останалите рестриктивни мерки, законите засилиха контрола върху НПО и интернет, драстично увеличиха глобите за участие в неразрешени улични протести и разшириха обхвата на определението за измяна. |
| --- | --- |

3.2.

Президентът Владимир Путин и руското правителство посветиха 2013 г. и 2014 г. на усилия да укрепят властта си, маргинализирайки всяка потенциална опозиция. През последните години руското правителство прие редица сурови закони в отговор на масовите протести в периода между декември 2011 г. и средата на 2012 г. Наред с останалите рестриктивни мерки, законите засилиха контрола върху НПО и интернет, драстично увеличиха глобите за участие в неразрешени улични протести и разшириха обхвата на определението за измяна.

| 3.3. | Ситуацията във връзка с правата на човека и гражданското общество в Руската федерация се влошава. Измененията в закона за нетърговските организации (известен още като закона за „чуждите агенти“), в съчетание с други законодателни нововъведения, санкционират правозащитната дейност и демонизират НПО в очите на обществеността, като така възпрепятстват развитието на гражданското общество. Безпокойство буди фактът, че напоследък нараства броят на делата срещу организации на гражданското общество. Цялостният социален и политически климат е все по-враждебен към НПО и всички, изказващи независимо мнение. |
| --- | --- |

3.3.

Ситуацията във връзка с правата на човека и гражданското общество в Руската федерация се влошава. Измененията в закона за нетърговските организации (известен още като закона за „чуждите агенти“), в съчетание с други законодателни нововъведения, санкционират правозащитната дейност и демонизират НПО в очите на обществеността, като така възпрепятстват развитието на гражданското общество. Безпокойство буди фактът, че напоследък нараства броят на делата срещу организации на гражданското общество. Цялостният социален и политически климат е все по-враждебен към НПО и всички, изказващи независимо мнение.

| 3.4. | Други рестриктивни закони като забраната на пропагандирането на „нетрадиционните сексуални отношения“ сред непълнолетни водят до стигматизиране и увеличават дискриминацията и насилието от хомофобски подбуди. Освен това поредица от предприети неотдавна законодателни и административни мерки отвориха пътя за извършване на репресии срещу независимите медии в Русия. |
| --- | --- |

3.4.

Други рестриктивни закони като забраната на пропагандирането на „нетрадиционните сексуални отношения“ сред непълнолетни водят до стигматизиране и увеличават дискриминацията и насилието от хомофобски подбуди. Освен това поредица от предприети неотдавна законодателни и административни мерки отвориха пътя за извършване на репресии срещу независимите медии в Русия.

| 3.5. | В заключенията си от 16 юли 2014 г. Европейският съвет „приканва Комисията да направи преоценка на програмите за сътрудничество между ЕС и Русия с оглед на вземането на решение за временното преустановяване на изпълнението на програми на ЕС за двустранно и регионално сътрудничество съобразно всеки отделен случай. Независимо от това, проектите, насочени единствено към трансграничното сътрудничество и гражданското общество, ще бъдат запазени“. При дадените обстоятелства е необходимо да се помисли как институциите и гражданското общество на ЕС могат да спомогнат за подобряване на условията за групите на гражданското общество в Русия и за укрепване на истинския граждански и социален диалог. |
| --- | --- |

3.5.

В заключенията си от 16 юли 2014 г. Европейският съвет „приканва Комисията да направи преоценка на програмите за сътрудничество между ЕС и Русия с оглед на вземането на решение за временното преустановяване на изпълнението на програми на ЕС за двустранно и регионално сътрудничество съобразно всеки отделен случай. Независимо от това, проектите, насочени единствено към трансграничното сътрудничество и гражданското общество, ще бъдат запазени“. При дадените обстоятелства е необходимо да се помисли как институциите и гражданското общество на ЕС могат да спомогнат за подобряване на условията за групите на гражданското общество в Русия и за укрепване на истинския граждански и социален диалог.

4.   Обща картина на ситуацията на гражданското общество

| 4.1. | През последните години редица ключови международни заинтересовани страни — от ООН, Европейския съюз, Европейския парламент, Съвета на Европа и ОССЕ — изразиха безпокойство относно стесняването на пространството за гражданското общество в Русия. |
| --- | --- |

4.1.

През последните години редица ключови международни заинтересовани страни — от ООН, Европейския съюз, Европейския парламент, Съвета на Европа и ОССЕ — изразиха безпокойство относно стесняването на пространството за гражданското общество в Русия.

| 4.2. | Руското гражданско общество — в широкия смисъл на понятието, който включва всякакви видове сдружения с нестопанска цел — претърпя значителни промени от началото на 90-те години насам. През последните години към неправителствените организации се присъединиха множество слабо организирани коалиции и групи граждани, обединили се, за да работят по благотворителни или образователни проекти, за ограмотяване по въпросите на правата и т.н., макар че в сравнение с периода на възникването си преди около 20 години съвременното руско гражданско общество се сблъсква със среда, която не благоприятства личната инициатива и социалната активност. |
| --- | --- |

4.2.

Руското гражданско общество — в широкия смисъл на понятието, който включва всякакви видове сдружения с нестопанска цел — претърпя значителни промени от началото на 90-те години насам. През последните години към неправителствените организации се присъединиха множество слабо организирани коалиции и групи граждани, обединили се, за да работят по благотворителни или образователни проекти, за ограмотяване по въпросите на правата и т.н., макар че в сравнение с периода на възникването си преди около 20 години съвременното руско гражданско общество се сблъсква със среда, която не благоприятства личната инициатива и социалната активност.

| 4.3. | След завръщането на Владимир Путин в Кремъл през май 2012 г. бяха прокарани редица репресивни закони, а властите получиха много широки правомощия да ограничават основните свободи. Сред тях можем да споменем промяната в определението за измяна, която позволява да се санкционира международната правозащитна дейност. Въведени бяха огромни глоби за участие в „неразрешени“ демонстрации. Законът, забраняващ „пропагандирането на хомосексуализма“, отявлено дискриминира ЛГБТ лицата. Лично ръководителите на НПО носят наказателна отговорност за неспазване на нововъведенията в закона за НПО. |
| --- | --- |

4.3.

След завръщането на Владимир Путин в Кремъл през май 2012 г. бяха прокарани редица репресивни закони, а властите получиха много широки правомощия да ограничават основните свободи. Сред тях можем да споменем промяната в определението за измяна, която позволява да се санкционира международната правозащитна дейност. Въведени бяха огромни глоби за участие в „неразрешени“ демонстрации. Законът, забраняващ „пропагандирането на хомосексуализма“, отявлено дискриминира ЛГБТ лицата. Лично ръководителите на НПО носят наказателна отговорност за неспазване на нововъведенията в закона за НПО.

| 4.4. | На практика гражданското общество в Русия е изправено пред екзистенциална дилема (8). Някои наблюдатели на правата на човека считат, че тези репресии срещу гражданското общество са „безпрецедентни по своя мащаб в постсъветската история“ и дори са се „засилили след разгръщането на украинската криза“ (9). Същевременно държавата предостави сериозно финансиране на така наречените „социално ориентирани“ групи, с което добави и тази линия на разделение в общността на НПО. |
| --- | --- |

4.4.

На практика гражданското общество в Русия е изправено пред екзистенциална дилема (8). Някои наблюдатели на правата на човека считат, че тези репресии срещу гражданското общество са „безпрецедентни по своя мащаб в постсъветската история“ и дори са се „засилили след разгръщането на украинската криза“ (9). Същевременно държавата предостави сериозно финансиране на така наречените „социално ориентирани“ групи, с което добави и тази линия на разделение в общността на НПО.

| 4.5. | Наблюдава се политически мотивирано преследване на активисти и сурово отношение към опонентите и критиците на управляващите. Следва да се отбележи, че няколко политически затворници бяха амнистирани и освободени преди Олимпийските игри в Сочи през 2014 г. (включително Михаил Ходроковски и членовете на пънк групата „Pussy Riot“). През същия период обаче няколко десетки участници в протеста на площад „Болотная“ в Москва на 6 май 2012 г. бяха съдени по обвинение в „организиране на масови безредици“ и употреба на сила срещу полицията (10). Местни и международни правозащитни институции нееднократно оспориха пропорционалността и адекватността на обвиненията. |
| --- | --- |

4.5.

Наблюдава се политически мотивирано преследване на активисти и сурово отношение към опонентите и критиците на управляващите. Следва да се отбележи, че няколко политически затворници бяха амнистирани и освободени преди Олимпийските игри в Сочи през 2014 г. (включително Михаил Ходроковски и членовете на пънк групата „Pussy Riot“). През същия период обаче няколко десетки участници в протеста на площад „Болотная“ в Москва на 6 май 2012 г. бяха съдени по обвинение в „организиране на масови безредици“ и употреба на сила срещу полицията (10). Местни и международни правозащитни институции нееднократно оспориха пропорционалността и адекватността на обвиненията.

| 4.6. | Измененията в действащия закон за НПО (известен като закона за „чуждите агенти“), внесени през ноември 2012 г. (11), станаха основен елемент от репресиите срещу гражданското общество в Русия и дадоха началото на кампания за маргинализиране на руските НПО. |
| --- | --- |

4.6.

Измененията в действащия закон за НПО (известен като закона за „чуждите агенти“), внесени през ноември 2012 г. (11), станаха основен елемент от репресиите срещу гражданското общество в Русия и дадоха началото на кампания за маргинализиране на руските НПО.

| 4.7. | Безпокойство буди фактът, че законът за „чуждите агенти“ и много приети впоследствие репресивни закони в Русия зададоха погрешен тон за развитието на гражданското общество в по-широкия регион (12). Самото понятие „чужд агент“ незабавно върна на дневен ред острата, наситена с омраза реторика от времето на Съветския съюз, с ясния подтекст, че неправителствените организации са „шпиони“ („агенти“). |
| --- | --- |

4.7.

Безпокойство буди фактът, че законът за „чуждите агенти“ и много приети впоследствие репресивни закони в Русия зададоха погрешен тон за развитието на гражданското общество в по-широкия регион (12). Самото понятие „чужд агент“ незабавно върна на дневен ред острата, наситена с омраза реторика от времето на Съветския съюз, с ясния подтекст, че неправителствените организации са „шпиони“ („агенти“).

| 4.8. | Първоначално новият закон задължи всички НПО, които получават финансиране и се занимават с т.нар. „политическа дейност“ (тоест, с правозащитна дейност), да се регистрират пред властите като „чужди агенти“. Неспазването на това изискване се наказва с прекратяване на дейността на организацията без съдебна заповед. Прилагането на закона през февруари 2013 г. започна с общонационална акция за инспектиране на над 1  000 НПО (13) (в по-късните си коментари относно критиките по този повод Владимир Путин призна, че се е стигнало до някои „крайности“ в прилагането на закона). |
| --- | --- |

4.8.

Първоначално новият закон задължи всички НПО, които получават финансиране и се занимават с т.нар. „политическа дейност“ (тоест, с правозащитна дейност), да се регистрират пред властите като „чужди агенти“. Неспазването на това изискване се наказва с прекратяване на дейността на организацията без съдебна заповед. Прилагането на закона през февруари 2013 г. започна с общонационална акция за инспектиране на над 1  000 НПО (13) (в по-късните си коментари относно критиките по този повод Владимир Путин призна, че се е стигнало до някои „крайности“ в прилагането на закона).

| 4.9. | Над 60 правозащитни групи и организации на гражданското общество — много от които изтъкнати — бяха обвинени в „административни нарушения“ и обжалваха (с различна степен на успех) обвиненията и глобите, наложени вследствие на тези инспекции. Прекратена беше дейността на базираната в Москва НПО „Голос“ — най-изявената организация за наблюдение на изборите, както и на още няколко НПО. В ход са и други съдебни производства, а 13 НПО подадоха жалби в Европейския съд по правата на човека. Нито една НПО не е направила доброволно такава регистрация (14). |
| --- | --- |

4.9.

Над 60 правозащитни групи и организации на гражданското общество — много от които изтъкнати — бяха обвинени в „административни нарушения“ и обжалваха (с различна степен на успех) обвиненията и глобите, наложени вследствие на тези инспекции. Прекратена беше дейността на базираната в Москва НПО „Голос“ — най-изявената организация за наблюдение на изборите, както и на още няколко НПО. В ход са и други съдебни производства, а 13 НПО подадоха жалби в Европейския съд по правата на човека. Нито една НПО не е направила доброволно такава регистрация (14).

| 4.10. | През юни 2014 г. законът отново беше изменен, като на Министерството на правосъдието беше предоставено правомощието да определя НПО за „чужди агенти“ по свое усмотрение, заобикаляйки напълно съдебната система. Първите шест организации бяха качени на уебсайта на министерството почти незабавно след влизането в сила на закона (15). От 1 октомври 2014 г. насам в списъка бяха включени 15 НПО, много от които се занимават със стратегически съдебни спорове и оказват правна помощ (16). |
| --- | --- |

4.10.

През юни 2014 г. законът отново беше изменен, като на Министерството на правосъдието беше предоставено правомощието да определя НПО за „чужди агенти“ по свое усмотрение, заобикаляйки напълно съдебната система. Първите шест организации бяха качени на уебсайта на министерството почти незабавно след влизането в сила на закона (15). От 1 октомври 2014 г. насам в списъка бяха включени 15 НПО, много от които се занимават със стратегически съдебни спорове и оказват правна помощ (16).

| 4.11. | Много малко са държавните институции в Русия, които се занимават с въпросите на гражданското общество и правата на човека: службата на омбудсмана, Президентският съвет за гражданското общество и до известна степен, Обществената палата (17). Обществената палата беше партньорска организация на ЕИСК за поддържане на официални контакти с руската страна (18). Капацитетът на тези институции обаче е недостатъчен за справяне с последните негативни развития в областта на НПО и организациите на гражданското общество в Русия. |
| --- | --- |

4.11.

Много малко са държавните институции в Русия, които се занимават с въпросите на гражданското общество и правата на човека: службата на омбудсмана, Президентският съвет за гражданското общество и до известна степен, Обществената палата (17). Обществената палата беше партньорска организация на ЕИСК за поддържане на официални контакти с руската страна (18). Капацитетът на тези институции обаче е недостатъчен за справяне с последните негативни развития в областта на НПО и организациите на гражданското общество в Русия.

5.   Социален диалог

| 5.1. | Тристранният комитет е официалният орган на Русия за регулиране на колективните трудови правоотношения (съгласно концепцията на Международната организация на труда — МОТ). Комитетът се състои от 30 представители за всяка една от трите страни: общоруските профсъюзи, руското правителство и работодателските сдружения. Понастоящем комитетът работи в рамките на Общото споразумение за периода 2014 — 2016 г. (19) Колективните трудови споразумения се договарят и подписват на равнището на всяка отделна структура. |
| --- | --- |

5.1.

Тристранният комитет е официалният орган на Русия за регулиране на колективните трудови правоотношения (съгласно концепцията на Международната организация на труда — МОТ). Комитетът се състои от 30 представители за всяка една от трите страни: общоруските профсъюзи, руското правителство и работодателските сдружения. Понастоящем комитетът работи в рамките на Общото споразумение за периода 2014 — 2016 г. (19) Колективните трудови споразумения се договарят и подписват на равнището на всяка отделна структура.

| 5.2. | И работодателите, и профсъюзите са представени в комитета от големи сдружения. Руският съюз на индустриалците и предприемачите (РСИП) (20) е водеща асоциация на 361 работодатели в големи промишлени сектори. Представителите на РСИП са част от групата на работодателите в Тристранния комитет. РСИП осигурява на своите членове посредничество при спорове и насърчава бизнес сътрудничеството с предприятия от ЕС. Общо членовете на РСИП отговарят за около 6 милиона работници; съюзът е подписал Социалната харта на руските предприятия и е част от Глобалния договор и Глобалната инициатива за отчитане (ГИО). Сред предприемаческите сдружения са Търговската и промишлена палата (21), „Опора России“ (малки и средни предприятия) и др. |
| --- | --- |

5.2.

И работодателите, и профсъюзите са представени в комитета от големи сдружения. Руският съюз на индустриалците и предприемачите (РСИП) (20) е водеща асоциация на 361 работодатели в големи промишлени сектори. Представителите на РСИП са част от групата на работодателите в Тристранния комитет. РСИП осигурява на своите членове посредничество при спорове и насърчава бизнес сътрудничеството с предприятия от ЕС. Общо членовете на РСИП отговарят за около 6 милиона работници; съюзът е подписал Социалната харта на руските предприятия и е част от Глобалния договор и Глобалната инициатива за отчитане (ГИО). Сред предприемаческите сдружения са Търговската и промишлена палата (21), „Опора России“ (малки и средни предприятия) и др.

| 5.3. | Профсъюзното движение в съвременна Русия никога не е било силен независим глас; в това отношение обаче има няколко обнадеждаващи примера, като доста често те са ограничени само в автомобилната промишленост. |
| --- | --- |

5.3.

Профсъюзното движение в съвременна Русия никога не е било силен независим глас; в това отношение обаче има няколко обнадеждаващи примера, като доста често те са ограничени само в автомобилната промишленост.

| 5.4. | Водеща сила в тази област е Федерацията на независимите профсъюзи в Русия (ФНПР), наследник на подобен модел „съюз на съюзите“ от времето на Съветския съюз (ВТсСПС). ФНПР се опита да се превърне в мост между профсъюзите и властите; в същото време тя беше критикувана за отявлено проправителствените си позиции и за неучастието си в стачки, улични протести и т.н. Друго водещо обединение на съюзи е Руската конфедерация на труда (РКТ) (22). По-малките профсъюзи включват „Соцпроф“, Съюза на профсъюзите на Русия (СПР) и др. |
| --- | --- |

5.4.

Водеща сила в тази област е Федерацията на независимите профсъюзи в Русия (ФНПР), наследник на подобен модел „съюз на съюзите“ от времето на Съветския съюз (ВТсСПС). ФНПР се опита да се превърне в мост между профсъюзите и властите; в същото време тя беше критикувана за отявлено проправителствените си позиции и за неучастието си в стачки, улични протести и т.н. Друго водещо обединение на съюзи е Руската конфедерация на труда (РКТ) (22). По-малките профсъюзи включват „Соцпроф“, Съюза на профсъюзите на Русия (СПР) и др.

| 5.5. | Въпреки че Русия е подписала всички основни конвенции на МОТ, наблюдението на социално-икономическите и трудовите права в Русия продължава да дава поводи за безпокойство, което се споделя и от ЕИСК. |
| --- | --- |

5.5.

Въпреки че Русия е подписала всички основни конвенции на МОТ, наблюдението на социално-икономическите и трудовите права в Русия продължава да дава поводи за безпокойство, което се споделя и от ЕИСК.

| 5.6. | Свободата на събиране като трудово право е изключително проблематична област — според активистите е почти невъзможно да се организира стачка, без да се наруши законът (23). Същевременно в руското законодателство няма ясно определение за дискриминация, поради което работодателите могат лесно да дискриминират потенциалните и настоящите си работници на основание пол, възраст и профсъюзна принадлежност. Непривилегированите групи работници — като затворниците или малцинствата — са особено уязвими, а синдикалистите са лишени от ефективна правна защита срещу натиск и преследване (24). |
| --- | --- |

5.6.

Свободата на събиране като трудово право е изключително проблематична област — според активистите е почти невъзможно да се организира стачка, без да се наруши законът (23). Същевременно в руското законодателство няма ясно определение за дискриминация, поради което работодателите могат лесно да дискриминират потенциалните и настоящите си работници на основание пол, възраст и профсъюзна принадлежност. Непривилегированите групи работници — като затворниците или малцинствата — са особено уязвими, а синдикалистите са лишени от ефективна правна защита срещу натиск и преследване (24).

| 5.7. | Центърът за социални и трудови права, който е единственият специализиран в тази област мозъчен тръст в Русия, съобщи за близо 1  395 случая на трудови протести през периода 2007 — 2013 г., като техният брой расте с всяка изминала година (25). |
| --- | --- |

5.7.

Центърът за социални и трудови права, който е единственият специализиран в тази област мозъчен тръст в Русия, съобщи за близо 1  395 случая на трудови протести през периода 2007 — 2013 г., като техният брой расте с всяка изминала година (25).

6.   Медии и свобода на словото

| 6.1. | Свободата на информацията и медиите в Русия е под заплаха. След повторното криминализиране на клеветата, през 2014 г. бяха приети множество нови закони за налагане на рестрикции на печата и интернет. Няколко независими медийни групи — печатни, радиа, онлайн медии — бяха закрити или принудени да сменят собственика, персонала и редакционната си политика. Тези неотдавнашни действия са в несъмнено противоречие с буквата и духа на международните задължения на Русия. |
| --- | --- |

6.1.

Свободата на информацията и медиите в Русия е под заплаха. След повторното криминализиране на клеветата, през 2014 г. бяха приети множество нови закони за налагане на рестрикции на печата и интернет. Няколко независими медийни групи — печатни, радиа, онлайн медии — бяха закрити или принудени да сменят собственика, персонала и редакционната си политика. Тези неотдавнашни действия са в несъмнено противоречие с буквата и духа на международните задължения на Русия.

| 6.2. | Законът за информацията и информационните технологии (изменен през февруари 2014 г.) сега позволява да бъдат блокирани уебсайтове по искане на главния прокурор, ако се смята, че поместват „екстремистко“ съдържание или призовават за масови безредици или неразрешени събирания. |
| --- | --- |

6.2.

Законът за информацията и информационните технологии (изменен през февруари 2014 г.) сега позволява да бъдат блокирани уебсайтове по искане на главния прокурор, ако се смята, че поместват „екстремистко“ съдържание или призовават за масови безредици или неразрешени събирания.

| 6.3. | Законът за борба с тероризма беше изменен през май с включването на нови разпоредби за блогърите с читателска маса от над 3  000 посещения дневно. Сега те трябва да се регистрират в Роскомнадзор, след което са длъжни да спазват руското законодателство за медиите при списването на блоговете си (включително ограниченията по време на избори и т.н.). Те могат да бъдат задължени и да разкрият истинското си име или друга информация и носят отговорност за коментарите на трети лица, поместени под техните постове. Неизвършването на регистрация се наказва с глоба. |
| --- | --- |

6.3.

Законът за борба с тероризма беше изменен през май с включването на нови разпоредби за блогърите с читателска маса от над 3  000 посещения дневно. Сега те трябва да се регистрират в Роскомнадзор, след което са длъжни да спазват руското законодателство за медиите при списването на блоговете си (включително ограниченията по време на избори и т.н.). Те могат да бъдат задължени и да разкрият истинското си име или друга информация и носят отговорност за коментарите на трети лица, поместени под техните постове. Неизвършването на регистрация се наказва с глоба.

| 6.4. | ЕС и международната общност са силно обезпокоени от още една законодателна инициатива, с която се предлага от януари 2016 г. чуждестранните инвестиции в медийни дружества в Русия да се ограничат до 20 %. |
| --- | --- |

6.4.

ЕС и международната общност са силно обезпокоени от още една законодателна инициатива, с която се предлага от януари 2016 г. чуждестранните инвестиции в медийни дружества в Русия да се ограничат до 20 %.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Вече няколко години Русия и ЕС водят преговори за сключване на ново споразумение за партньорство и сътрудничество (СПС) — основен институционален документ, поставящ началото на процеса между страните. Предходното десетгодишно СПС влезе в сила през 1997 г. и след изтичането си беше автоматично продължавано на всеки 12 месеца. То обаче вече не отговаря на нуждите на отношенията между ЕС и Русия.

1

(2)  Това понятие беше въведено в международните отношения от Joseph Nye, професор в Харвард. Според концепцията на Nye за повишаване на ефективността на международните отношения се използват както твърдата (военна), така и меката сила (всички форми на дипломация).

2

(3)  „Бъдещето на политиката относно Северното измерение“, 5.7.2006 г.; докладчик: Filip Hamro-Drotz (ОВ C 309, 16.12.2006 г., стр. 91–95).

3

(4)  „Политика на ЕС за Арктика“; вж. също http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/sea_basins/arctic_ocean/index_en.htm

4

(5)  „Балтийски регион: ролята на организираното гражданско общество за подобряване на регионалното сътрудничество и определяне на регионална стратегия“, 13.5.2009 г., докладчик: Marja-Liisa Peltola (ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 42–48).

5

(6)  „Създаване на мрежи от организации на гражданското общество в Черноморския регион“, 9.7.2008 г., докладчици: Mihai Manoliu и Веселин Митов (ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 144–151).

6

(7)  „Включване на гражданското общество в Източното партньорство“, 13.5.2009 г., докладчик: Ivan Voleš (ОВ C 277, 17.11.2009 г., стр. 30–36).

7

(8)  Anna Sevortian. European Human Rights Advocacy Centre Bulletin (Бюлетин на Европейския център за защита на правата на човека), зимата на 2013 г. http://ehracmos.memo.ru/files/WinterBulletin2013ENGWEB.pdf

8

(9)  http://www.hrw.org/news/2013/04/24/russia-worst-human-rights-climate-post-soviet-era

9

(10)  На един от обвиняемите бяха наложени условна присъда и ограничение върху пътуванията, друг беше осъден на принудително настаняване в психиатрично заведение за неопределен период, а останалите получиха присъди, вариращи от две години и половина до четири години и половина затвор. Срещу други четирима се води съдебен процес по обвинение в масови безредици и насилие срещу полицията.

10

(11)  През 2014 г. законът беше подкрепен и с решение на Конституционния съд.

11

(12)  През септември 2013 г. подобна инициатива срещу „чуждите агенти“ беше внесена в парламента на Киргизстан; сходни идеи бяха обсъдени в Казахстан и другаде.

12

(13)  За мнозинството от НПО тези „проверки“ не са еднократно събитие. Работата на много от тях е била прекъсвана от инспектори, които обикновено се представят за екип от прокуратурата, регистрационните, миграционните или данъчните власти, полицията, пожарната или дори за телевизионен екип. През юни 2013 г. в руската Дума беше разпространен друг законопроект, който разширява списъка с основания за извършване на случайни проверки на НПО без предварително уведомление.

13

(14)  http://www.hrw.org/reports/2013/04/24/laws-attrition

14

(15)  Това са: Асоциацията „Голос“ (Москва), регионалният филиал на „Голос“ (Москва), Центърът за изследвания в областта на социалната политика и равенството между половете (Саратов), „Жените на Дон“ (Новочеркаск) и Центърът за подпомагане на обществените инициативи (Кострома).

15

(16)  Вж. списъка на интернет страницата на Министерството на правосъдието: http://unro.minjust.ru/NKOForeignAgent.aspx

16

(17)  Обществената палата беше създадена през 2005 г. като държавна институция с консултативни правомощия, имаща за задача да следи и да отправя препоръки по парламентарните инициативи и държавните политики. Тя се състои от 126 членове, избрани с мандат от 2 години. За първото ѝ заседание президентът Путин назначи една трета от членовете. Работата на палатата също предизвиква полемика.

17

При последния избор на директор на палатата на поста беше назначен Александр Бречалов, председател на Общоруската обществена организация на малките и средните предприятия „Опора России“. Вж. още на www.oprf.ru/en

(18)  Въз основа на Меморандума за разбирателство от 2008 г.

18

(19)  http://www.unionstoday.ru/news/social/2013/12/25/18878

19

(20)  РСИП поддържа официални контакти с BusinessEurope и е член на Международната организация на работодателите (IOE) и МОТ.

20

(21)  Търговската и промишлена палата на Руската федерация е член на Асоциацията на европейските търговски палати (Eurochambres).

21

(22)  И двете организации членуват в Международната конфедерация на профсъюзите (МКП) и регионалната ѝ структура за Европа — Паневропейския регионален съвет (ПЕРС).

22

(23)  http://www.unionstoday.ru/news/actual-18/2013/09/26/18592

23

(24)  Този въпрос беше обсъден от Президентския съвет по правата на човека на 18 април 2014 г.

24

(25)  http://trudprava.ru/expert/analytics/protestanalyt/1047

25

---

III Подготвителни актове

ЕВРОПЕЙСКИ ИКОНОМИЧЕСКИ И СОЦИАЛЕН КОМИТЕТ

503-та пленарна сесия на ЕИСК, 10 и 11 Декември 2014 г.

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/59 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/59

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Научните изследвания и иновациите като източници за възстановяване на растежа“

(COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final)

(2015/C 230/09)

| Докладчик: | г-н Gerd WOLF |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Gerd WOLF

На 10 юни 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от ДФЕС, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Научните изследвания и иновациите като източници за възстановяване на растежа“

COM(2014) 339 final — SWD(2014) 181 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 11 декември 2014 г.) Европейският икономически и социален комитет прие с единодушие настоящото становище.

1.   Резюме и препоръки

| 1.1. | Комитетът категорично подкрепя представената от Комисията цел, както и предложените за постигането ѝ мерки. Тяхното изпълнение обаче попада основно в сферата на компетентност и във функциите на държавите членки. |
| --- | --- |

1.1.

Комитетът категорично подкрепя представената от Комисията цел, както и предложените за постигането ѝ мерки. Тяхното изпълнение обаче попада основно в сферата на компетентност и във функциите на държавите членки.

| 1.2. | С оглед на недостатъчните лостове за влияние от страна на Комисията върху политиката на държавите членки в тази област Комитетът отправя призив към всички заинтересовани страни да проявят добра воля, конструктивно отношение и решимост, да дадат приоритет на тази неотложна, но трудна задача и упорито и без допълнителни бюрократични механизми да я доведат до успех. |
| --- | --- |

1.2.

С оглед на недостатъчните лостове за влияние от страна на Комисията върху политиката на държавите членки в тази област Комитетът отправя призив към всички заинтересовани страни да проявят добра воля, конструктивно отношение и решимост, да дадат приоритет на тази неотложна, но трудна задача и упорито и без допълнителни бюрократични механизми да я доведат до успех.

| 1.3. | От гледна точка на Комитета в този процес приоритетни са следните задачи:






  — | изграждане и по-нататъшно укрепване на капацитета за върхова научноизследователска и развойна дейност, както и на центрове за иновации, като при това за ориентир служат най-успешните до момента примери; привеждане на университетското обучение, оборудване и участие в съответствие с тази цел, |
| --- | --- | --- |

1.3.

От гледна точка на Комитета в този процес приоритетни са следните задачи:

—

изграждане и по-нататъшно укрепване на капацитета за върхова научноизследователска и развойна дейност, както и на центрове за иновации, като при това за ориентир служат най-успешните до момента примери; привеждане на университетското обучение, оборудване и участие в съответствие с тази цел,

| — | достатъчно и устойчиво насърчаване на фундаменталните изследвания като извор за бъдещи иновации, |
| --- | --- |

—

достатъчно и устойчиво насърчаване на фундаменталните изследвания като извор за бъдещи иновации,

| — | насочване на обществената нагласа към насърчаване, приемане и, доколкото това е подходящо, намаляване или пълно отстраняване на възпиращите ги административни, икономически и обществени пречки, |
| --- | --- |

—

насочване на обществената нагласа към насърчаване, приемане и, доколкото това е подходящо, намаляване или пълно отстраняване на възпиращите ги административни, икономически и обществени пречки,

| — | предоставяне на достатъчна подкрепа и закрила на МСП, на новосъздадени предприятия и предприятия на социалната икономика като основен стълб на всяка ефективна политика в областта на иновациите, |
| --- | --- |

—

предоставяне на достатъчна подкрепа и закрила на МСП, на новосъздадени предприятия и предприятия на социалната икономика като основен стълб на всяка ефективна политика в областта на иновациите,

| — | доизграждане на Европейското пространство за научни изследвания и иновации, |
| --- | --- |

—

доизграждане на Европейското пространство за научни изследвания и иновации,

| — | създаване на привлекателен и стабилен европейски пазар на труда за изследователите и най-сетне ефективно премахване на специфичните социални недостатъци. |
| --- | --- |

—

създаване на привлекателен и стабилен европейски пазар на труда за изследователите и най-сетне ефективно премахване на специфичните социални недостатъци.

| 1.4. | За подробни разяснения Комитетът препраща към следващите глави. |
| --- | --- |

1.4.

За подробни разяснения Комитетът препраща към следващите глави.

2.   Съдържание на съобщението на Комисията (много съкратено)

| 2.1. | Съобщението си поставя за цел чувствителното увеличаване на потенциала за научни изследвания и иновации (НИИ) — необходим двигател за възстановяване на растежа. Това следва да е постижимо чрез повишаване на качеството на необходимите за фискална консолидация инвестиции, които трябва да се направят в рамките на благоприятстващите растежа стратегии на държавите членки. |
| --- | --- |

2.1.

Съобщението си поставя за цел чувствителното увеличаване на потенциала за научни изследвания и иновации (НИИ) — необходим двигател за възстановяване на растежа. Това следва да е постижимо чрез повишаване на качеството на необходимите за фискална консолидация инвестиции, които трябва да се направят в рамките на благоприятстващите растежа стратегии на държавите членки.

| 2.2. | За тази цел Комисията предлага следното:






  i) | В съответствие с концепцията за благоприятстваща растежа фискална консолидация държавите членки трябва да запазят стимулиращите растежа разходи, по-специално за НИИ. |
| --- | --- | --- |

2.2.

За тази цел Комисията предлага следното:

i)

В съответствие с концепцията за благоприятстваща растежа фискална консолидация държавите членки трябва да запазят стимулиращите растежа разходи, по-специално за НИИ.

| ii) | Тези инвестиции трябва да бъдат придружени от реформи за повишаване на качеството, ефективността и въздействието на публичните разходи и инвестициите на бизнеса в НИИ. |
| --- | --- |

ii)

Тези инвестиции трябва да бъдат придружени от реформи за повишаване на качеството, ефективността и въздействието на публичните разходи и инвестициите на бизнеса в НИИ.

| iii) | Във връзка с това държавите членки следва да се насочат към три приоритетни оси на реформа, свързани със:






  — | качеството при разработването на стратегии и процеса по изготвяне на политики, |
| --- | --- | --- |

iii)

Във връзка с това държавите членки следва да се насочат към три приоритетни оси на реформа, свързани със:

—

качеството при разработването на стратегии и процеса по изготвяне на политики,

| — | качеството на програмите и механизмите за финансиране, |
| --- | --- |

—

качеството на програмите и механизмите за финансиране,

| — | качеството на институциите, които осъществяват НИИ. |
| --- | --- |

—

качеството на институциите, които осъществяват НИИ.

| 2.3. | Комисията ще подпомага държавите членки в този процес и ще използва придобития опит в рамките на водещата инициатива (1)„Съюз за иновации“ и за Европейско научноизследователско пространство. |
| --- | --- |

2.3.

Комисията ще подпомага държавите членки в този процес и ще използва придобития опит в рамките на водещата инициатива (1)„Съюз за иновации“ и за Европейско научноизследователско пространство.

| 2.4. | Освен това е абсолютно необходимо да се подсили по-широкообхватната иновационна екосистема и за тази цел да се създадат подходящи рамкови условия за европейските дружества. |
| --- | --- |

2.4.

Освен това е абсолютно необходимо да се подсили по-широкообхватната иновационна екосистема и за тази цел да се създадат подходящи рамкови условия за европейските дружества.

| 2.5. | След стартирането на „Съюза за иновации“ наистина беше постигнат значителен напредък. Въпреки това обаче трябва да се положат допълнителни усилия за:






  — | задълбочаване на единния пазар, |
| --- | --- | --- |

2.5.

След стартирането на „Съюза за иновации“ наистина беше постигнат значителен напредък. Въпреки това обаче трябва да се положат допълнителни усилия за:

—

задълбочаване на единния пазар,

| — | улесняване и разнообразяване на достъпа до финанси, |
| --- | --- |

—

улесняване и разнообразяване на достъпа до финанси,

| — | подсилване на иновационния капацитет на публичния сектор, |
| --- | --- |

—

подсилване на иновационния капацитет на публичния сектор,

| — | създаване на устойчиви на кризи работни места в дейности, изискващи интензивно използване на знания, |
| --- | --- |

—

създаване на устойчиви на кризи работни места в дейности, изискващи интензивно използване на знания,

| — | развиване на база от човешки ресурси с иновационни умения, |
| --- | --- |

—

развиване на база от човешки ресурси с иновационни умения,

| — | насърчаване на изследванията в гранични области на науката, |
| --- | --- |

—

насърчаване на изследванията в гранични области на науката,

| — | предприемане на мерки по външното измерение на политиката за НИИ, и |
| --- | --- |

—

предприемане на мерки по външното измерение на политиката за НИИ, и

| — | по-стабилно интегриране на науката и иновациите в обществото. |
| --- | --- |

—

по-стабилно интегриране на науката и иновациите в обществото.

| 2.6. | Комисията приканва Съвета да се заеме с тази тема в духа на нейното съобщение и на нейните предложения. |
| --- | --- |

2.6.

Комисията приканва Съвета да се заеме с тази тема в духа на нейното съобщение и на нейните предложения.

3.   Общи бележки на Комитета

| 3.1. | Тясно свързани с историческия процес на Просвещението (2), научните изследвания и иновациите за много кратък период от време донасят на човечеството най-големия постиган някога напредък по отношение на знанията, здравето, техническите умения и благосъстоянието. Те са двигателят за по-нататъшен икономически растеж и социален напредък. |
| --- | --- |

3.1.

Тясно свързани с историческия процес на Просвещението (2), научните изследвания и иновациите за много кратък период от време донасят на човечеството най-големия постиган някога напредък по отношение на знанията, здравето, техническите умения и благосъстоянието. Те са двигателят за по-нататъшен икономически растеж и социален напредък.

| 3.2. | Това се осъзнава и от държавите извън Европа. Затова все повече се изостря глобалната конкуренция в областта на знанията и иновациите. Междувременно преди всичко в Азия много динамично се изграждат важни научно-технологични центрове и се увеличават средствата, изразходвани за научни изследвания и капацитет за иновации. |
| --- | --- |

3.2.

Това се осъзнава и от държавите извън Европа. Затова все повече се изостря глобалната конкуренция в областта на знанията и иновациите. Междувременно преди всичко в Азия много динамично се изграждат важни научно-технологични центрове и се увеличават средствата, изразходвани за научни изследвания и капацитет за иновации.

| 3.3. | Комитетът категорично подкрепя представената в съобщението на Комисията цел и предложените за постигането ѝ мерки. Те отговарят на многократно отправяните от него препоръки (3). |
| --- | --- |

3.3.

Комитетът категорично подкрепя представената в съобщението на Комисията цел и предложените за постигането ѝ мерки. Те отговарят на многократно отправяните от него препоръки (3).

| 3.4. | Ето защо става все по-неотложен въпросът за прилагането на предложените мерки и за наличните за тази цел средства. Както е посочено от Комисията, въпросните проблеми и задачите за решаване са предимно в правомощията на държавите членки. |
| --- | --- |

3.4.

Ето защо става все по-неотложен въпросът за прилагането на предложените мерки и за наличните за тази цел средства. Както е посочено от Комисията, въпросните проблеми и задачите за решаване са предимно в правомощията на държавите членки.

| 3.5. | За да оказва Комисията финансово и целенасочено въздействие върху политиките на държавите членки в областта на научните изследвания и иновациите, на разположение са преди всичко средствата по програмата „Хоризонт 2020“. Както Комитетът многократно е предупреждавал, с тези средства може да се постигне само слаб ефект. |
| --- | --- |

3.5.

За да оказва Комисията финансово и целенасочено въздействие върху политиките на държавите членки в областта на научните изследвания и иновациите, на разположение са преди всичко средствата по програмата „Хоризонт 2020“. Както Комитетът многократно е предупреждавал, с тези средства може да се постигне само слаб ефект.

| 3.6. | Поради това Комитетът призовава всички заинтересовани страни да проявят добра воля, конструктивно отношение и решимост да дадат приоритет на тази неотложна задача и постепенно, упорито и без допълнителни бюрократични механизми да я доведат до успех. |
| --- | --- |

3.6.

Поради това Комитетът призовава всички заинтересовани страни да проявят добра воля, конструктивно отношение и решимост да дадат приоритет на тази неотложна задача и постепенно, упорито и без допълнителни бюрократични механизми да я доведат до успех.

| 3.7. | За тази цел е необходимо да бъде отбелязан напредък от всички държави — членки на ЕС. Важното е преди всичко във всички държави членки, особено в не толкова напредналите в тази област, да се изградят и подкрепят модерен капацитет за върхова научноизследователска и развойна дейност и центрове за иновации, както и университетското обучение и оборудване да се приведат в съответствие с тази цел. Европа се нуждае от университети от световна величина. Поради това университетите и научноизследователските центрове трябва да се насърчават приоритетно като генератори на иновативни личности и идеи. |
| --- | --- |

3.7.

За тази цел е необходимо да бъде отбелязан напредък от всички държави — членки на ЕС. Важното е преди всичко във всички държави членки, особено в не толкова напредналите в тази област, да се изградят и подкрепят модерен капацитет за върхова научноизследователска и развойна дейност и центрове за иновации, както и университетското обучение и оборудване да се приведат в съответствие с тази цел. Европа се нуждае от университети от световна величина. Поради това университетите и научноизследователските центрове трябва да се насърчават приоритетно като генератори на иновативни личности и идеи.

| 3.8. | Това преди всичко изисква там да се извършат съответните структурни реформи (включително международна оценка на качеството) и средствата от структурните фондове и от Кохезионния фонд на ЕС също да се предоставят и използват целенасочено за тази задача: това трябва да бъде изисквано и проследявано от страна на Комисията. По този начин могат да се отворят възможности за взаимодействия и да се намали съществуващата в рамките на Европа пропаст в областта на иновациите. |
| --- | --- |

3.8.

Това преди всичко изисква там да се извършат съответните структурни реформи (включително международна оценка на качеството) и средствата от структурните фондове и от Кохезионния фонд на ЕС също да се предоставят и използват целенасочено за тази задача: това трябва да бъде изисквано и проследявано от страна на Комисията. По този начин могат да се отворят възможности за взаимодействия и да се намали съществуващата в рамките на Европа пропаст в областта на иновациите.

| 3.9. | Там, където все още не съществува модерна и успешна система в областта на науката и научните изследвания, тя трябва да се изгради чрез обмен на опит и процес на изучаване на най-добрите практики. За целта е необходимо да бъдат поканени водещи и опитни висококвалифицирани учени, на които да се разреши и предостави самостоятелност, свобода на действие и достатъчно и сигурни финансови средства. Тук ползотворна роля може да изиграе и партньорската концепция „Туининг за върхови постижения“ (Twinning of Excellence), при която вече съществуващи клъстери за върхови постижения поемат ролята на партньор. |
| --- | --- |

3.9.

Там, където все още не съществува модерна и успешна система в областта на науката и научните изследвания, тя трябва да се изгради чрез обмен на опит и процес на изучаване на най-добрите практики. За целта е необходимо да бъдат поканени водещи и опитни висококвалифицирани учени, на които да се разреши и предостави самостоятелност, свобода на действие и достатъчно и сигурни финансови средства. Тук ползотворна роля може да изиграе и партньорската концепция „Туининг за върхови постижения“ (Twinning of Excellence), при която вече съществуващи клъстери за върхови постижения поемат ролята на партньор.

| 3.9.1. | Комитетът предупреждава обаче за опасността от прекомерно опростяване и от свързаната с него загуба на системна конкуренция като необходима хранителна среда за бъдещи иновации. Съответно Комитетът предупреждава и за риска от твърде формализирани критерии за оценка. За разлика от това „международната партньорска проверка“ (International Peer Review) е най-добрата съществуваща и абсолютно необходима мярка, за да може — въпреки възможните слабости при преценяването на революционни идеи — да се оценява и гарантира в общоевропейски план нужното качество на НИРД. |
| --- | --- |

3.9.1.

Комитетът предупреждава обаче за опасността от прекомерно опростяване и от свързаната с него загуба на системна конкуренция като необходима хранителна среда за бъдещи иновации. Съответно Комитетът предупреждава и за риска от твърде формализирани критерии за оценка. За разлика от това „международната партньорска проверка“ (International Peer Review) е най-добрата съществуваща и абсолютно необходима мярка, за да може — въпреки възможните слабости при преценяването на революционни идеи — да се оценява и гарантира в общоевропейски план нужното качество на НИРД.

| 3.10. | Вярно е, че интервалът от време от извършването на инвестициите в НИИ до успешния резултат от създадените иновации понякога е изключително дълъг и поради това е особено трудно да се прогнозира и оцени причинно-следствената връзка. |
| --- | --- |

3.10.

Вярно е, че интервалът от време от извършването на инвестициите в НИИ до успешния резултат от създадените иновации понякога е изключително дълъг и поради това е особено трудно да се прогнозира и оцени причинно-следствената връзка.

| 3.11. | Но въпреки това отдавна е установено, че икономическото развитие и благосъстоянието на една държава, доколкото не се основават предимно на наличието на суровини, са особено тясно свързани с нейните инвестиции в НИИ и с произтичащата от това нейна способност за иновации. |
| --- | --- |

3.11.

Но въпреки това отдавна е установено, че икономическото развитие и благосъстоянието на една държава, доколкото не се основават предимно на наличието на суровини, са особено тясно свързани с нейните инвестиции в НИИ и с произтичащата от това нейна способност за иновации.

| 3.12. | В този контекст Европа се нуждае от високопроизводително, отворено и привлекателно за най-добрите таланти от цял свят общо научноизследователско пространство, което да ориентира нейната имиграционна политика по тези критерии и в което изграждащите го национални научни системи да си сътрудничат по-ефективно на европейско равнище и по-активно да се свързват в мрежи с най-успешните международни институции. |
| --- | --- |

3.12.

В този контекст Европа се нуждае от високопроизводително, отворено и привлекателно за най-добрите таланти от цял свят общо научноизследователско пространство, което да ориентира нейната имиграционна политика по тези критерии и в което изграждащите го национални научни системи да си сътрудничат по-ефективно на европейско равнище и по-активно да се свързват в мрежи с най-успешните международни институции.

| 3.13. | На Европа са нужни също така политически усилия и обществена нагласа за насърчаване, приемане и възнаграждаване на иновациите и за създаването на предпоставки за ангажирано предприемачество, нагласа, която прави всичко възможно за идентифициране, оценка и, доколкото това е подходящо, за намаляване или пълно отстраняване на възпиращите ги административни, икономически и обществени пречки, и следователно за подобряване и укрепване на иновационната екосистема. |
| --- | --- |

3.13.

На Европа са нужни също така политически усилия и обществена нагласа за насърчаване, приемане и възнаграждаване на иновациите и за създаването на предпоставки за ангажирано предприемачество, нагласа, която прави всичко възможно за идентифициране, оценка и, доколкото това е подходящо, за намаляване или пълно отстраняване на възпиращите ги административни, икономически и обществени пречки, и следователно за подобряване и укрепване на иновационната екосистема.

| 3.14. | Това изисква държавите — членки на ЕС, да прилагат политика в областта на научните изследвания и иновациите, която обвързва националните дейности с европейските и международните инициативи и води до взаимодействие на политиката, науката, икономиката и гражданското общество също и на европейско равнище, но същевременно е свързана с местните или регионалните инициативи. |
| --- | --- |

3.14.

Това изисква държавите — членки на ЕС, да прилагат политика в областта на научните изследвания и иновациите, която обвързва националните дейности с европейските и международните инициативи и води до взаимодействие на политиката, науката, икономиката и гражданското общество също и на европейско равнище, но същевременно е свързана с местните или регионалните инициативи.

| 3.15. | Защото наред с НИИ, финансирани с публични средства, пазарни успехи с нови продукти, услуги и процеси имат преди всичко онези предприятия, които от своя страна сериозно инвестират в научноизследователска и развойна дейност. Посредством иновациите тези предприятия, включително предприятията в социалната икономика, допринасят решително за гарантирането на позицията на Европа на световните пазари и за създаването и съответно запазването на работни места в Европа. |
| --- | --- |

3.15.

Защото наред с НИИ, финансирани с публични средства, пазарни успехи с нови продукти, услуги и процеси имат преди всичко онези предприятия, които от своя страна сериозно инвестират в научноизследователска и развойна дейност. Посредством иновациите тези предприятия, включително предприятията в социалната икономика, допринасят решително за гарантирането на позицията на Европа на световните пазари и за създаването и съответно запазването на работни места в Европа.

| 3.16. | За съжаление това не се отнася за всички големи предприятия. Една от причините може да бъде обусловеният от системата страх на мениджмънта от свързани с т.нар. „дисруптивни технологии“ пазарни рискове (4). Самолетът не е изобретен и доразвит от корабостроителната или железопътната промишленост, а иновациите, разработени от Microsoft и Apple, също не са дело на господстващите дотогава на пазара концерни в областта на електротехниката и електрониката. |
| --- | --- |

3.16.

За съжаление това не се отнася за всички големи предприятия. Една от причините може да бъде обусловеният от системата страх на мениджмънта от свързани с т.нар. „дисруптивни технологии“ пазарни рискове (4). Самолетът не е изобретен и доразвит от корабостроителната или железопътната промишленост, а иновациите, разработени от Microsoft и Apple, също не са дело на господстващите дотогава на пазара концерни в областта на електротехниката и електрониката.

| 3.17. | Поради това новите идеи често идват или се предлагат на пазара от предприемчиви личности и интердисциплинарни колективи или дори от външни за сектора предприятия. Ето защо МСП, новосъздадените предприятия и предприятията от социалната икономика имат особено важна роля. Тяхното достатъчно насърчаване и закрила трябва да бъдат основен стълб на всяка ефективна политика в областта на иновациите. |
| --- | --- |

3.17.

Поради това новите идеи често идват или се предлагат на пазара от предприемчиви личности и интердисциплинарни колективи или дори от външни за сектора предприятия. Ето защо МСП, новосъздадените предприятия и предприятията от социалната икономика имат особено важна роля. Тяхното достатъчно насърчаване и закрила трябва да бъдат основен стълб на всяка ефективна политика в областта на иновациите.

| 3.18. | Както вече беше подробно разяснено в становището относно „Съюз за иновации“ (5), значителен потенциал за иновации съществува в целия спектър на взаимоотношенията между хората и на организационните форми, включително предприятията от социалната икономика. Те обхващат цялата сфера на научна, икономическа и социална дейност, която се засяга в останалите глави. Иновациите не трябва непременно да бъдат продукт на системна научноизследователска и развойна дейност, а може да възникват от практическата работа на място и от натрупания там опит. Те се отнасят например за:






  — | иновативни работни места, |
| --- | --- | --- |

3.18.

Както вече беше подробно разяснено в становището относно „Съюз за иновации“ (5), значителен потенциал за иновации съществува в целия спектър на взаимоотношенията между хората и на организационните форми, включително предприятията от социалната икономика. Те обхващат цялата сфера на научна, икономическа и социална дейност, която се засяга в останалите глави. Иновациите не трябва непременно да бъдат продукт на системна научноизследователска и развойна дейност, а може да възникват от практическата работа на място и от натрупания там опит. Те се отнасят например за:

—

иновативни работни места,

| — | сътрудничество между социалните партньори и представителите на гражданското общество, |
| --- | --- |

—

сътрудничество между социалните партньори и представителите на гражданското общество,

| — | социални иновации, които вземат под внимание онези потребности, които не се отчитат подобаващо от пазара или публичния сектор, |
| --- | --- |

—

социални иновации, които вземат под внимание онези потребности, които не се отчитат подобаващо от пазара или публичния сектор,

| — | ролята на работниците и служителите като източник на знания и идеи. |
| --- | --- |

—

ролята на работниците и служителите като източник на знания и идеи.

Комитетът подкрепя отново (6) целта на Европейската комисия да насърчава подобни иновации в рамките на широк спектър.

4.   Специфични бележки на Комитета

| 4.1. | Комитетът отново заявява, че между научните изследвания и иновациите съществуват силни взаимовръзки, но въпреки това те имат различни характеристики и се развиват при различни условия на труд (7). Следователно, важно е тези различни условия на труд да се признаят в тяхната автономност, но същевременно да се интегрират по най-добрия възможен начин помежду им. |
| --- | --- |

4.1.

Комитетът отново заявява, че между научните изследвания и иновациите съществуват силни взаимовръзки, но въпреки това те имат различни характеристики и се развиват при различни условия на труд (7). Следователно, важно е тези различни условия на труд да се признаят в тяхната автономност, но същевременно да се интегрират по най-добрия възможен начин помежду им.

| 4.2. | Що се отнася до използването на публични средства, тоест на финансовите средства, които произхождат от данъците на гражданите и от бизнеса и се насочват чрез демократични процеси, Комитетът уточни неотдавна (8), че всяко финансиране от страна на Комисията (което, както е известно, е от публични средства) би следвало да се концентрира върху онези задачи, които са по-малко подходящи за подпомагане с частни средства. Типични основания за това могат да бъдат следните:






  — | Съществува голям риск от неуспех, в замяна на което обаче, в случай на успех, ползата би била голяма. |
| --- | --- | --- |

4.2.

Що се отнася до използването на публични средства, тоест на финансовите средства, които произхождат от данъците на гражданите и от бизнеса и се насочват чрез демократични процеси, Комитетът уточни неотдавна (8), че всяко финансиране от страна на Комисията (което, както е известно, е от публични средства) би следвало да се концентрира върху онези задачи, които са по-малко подходящи за подпомагане с частни средства. Типични основания за това могат да бъдат следните:

—

Съществува голям риск от неуспех, в замяна на което обаче, в случай на успех, ползата би била голяма.

| — | Възникващите разходи са много високи и могат да бъдат поети само обединено от множество публични източници. |
| --- | --- |

—

Възникващите разходи са много високи и могат да бъдат поети само обединено от множество публични източници.

| — | Времето до проявяването на практическата полза е твърде дълго. |
| --- | --- |

—

Времето до проявяването на практическата полза е твърде дълго.

| — | Става дума за хоризонтални или ключови технологии (например иновативни материали). |
| --- | --- |

—

Става дума за хоризонтални или ключови технологии (например иновативни материали).

| — | Резултатът не е лесно продаваем, но става дума за обща социална или екологично обусловена необходимост. |
| --- | --- |

—

Резултатът не е лесно продаваем, но става дума за обща социална или екологично обусловена необходимост.

| 4.3. | По отношение на насърчаването на научноизследователската и развойната дейност Комитетът обобщава своята позиция по следния начин:






  — | да се насърчават в достатъчна степен фундаменталните изследвания, както с цел допълнителни и задълбочени познания за природата, така и като благоприятна почва за нови идеи и основополагащи иновации. Това по никакъв начин не трябва да се ограничава до програмната част от „Хоризонт 2020“ под ръководството на Европейския съвет за научни изследвания (ЕСНИ), а трябва да получи достатъчна тежест и във всички останали програмни части, |
| --- | --- | --- |

4.3.

По отношение на насърчаването на научноизследователската и развойната дейност Комитетът обобщава своята позиция по следния начин:

—

да се насърчават в достатъчна степен фундаменталните изследвания, както с цел допълнителни и задълбочени познания за природата, така и като благоприятна почва за нови идеи и основополагащи иновации. Това по никакъв начин не трябва да се ограничава до програмната част от „Хоризонт 2020“ под ръководството на Европейския съвет за научни изследвания (ЕСНИ), а трябва да получи достатъчна тежест и във всички останали програмни части,

| — | да се уважава и закриля свободата на науката и научните изследвания, |
| --- | --- |

—

да се уважава и закриля свободата на науката и научните изследвания,

| — | както и досега, върховите постижения да се прилагат като основен критерий за оценка при възлагането на поръчки за научни изследвания, |
| --- | --- |

—

както и досега, върховите постижения да се прилагат като основен критерий за оценка при възлагането на поръчки за научни изследвания,

| — | да се осъществява сътрудничество отвъд националните граници и да се обединява капацитетът за работа, |
| --- | --- |

—

да се осъществява сътрудничество отвъд националните граници и да се обединява капацитетът за работа,

| — | да се създаде отворен и привлекателен европейски пазар на труда за изследователите и да бъдат най-накрая ефективно премахнати или компенсирани социалните недостатъци, породени от твърде големия брой временни трудови договори и от транснационалната мобилност, |
| --- | --- |

—

да се създаде отворен и привлекателен европейски пазар на труда за изследователите и да бъдат най-накрая ефективно премахнати или компенсирани социалните недостатъци, породени от твърде големия брой временни трудови договори и от транснационалната мобилност,

| — | рамковите условия и административните правила да се ориентират според потребностите на високопроизводителната наука, |
| --- | --- |

—

рамковите условия и административните правила да се ориентират според потребностите на високопроизводителната наука,

| — | да се гарантира оптимален обмен на, достъп до и трансфер на научни данни (9), |
| --- | --- |

—

да се гарантира оптимален обмен на, достъп до и трансфер на научни данни (9),

| — | да се открои по-силно международното измерение на европейското научноизследователско пространство. |
| --- | --- |

—

да се открои по-силно международното измерение на европейското научноизследователско пространство.

| 4.3.1. | Комитетът повтаря отново предупрежденията си (10) да бъдат най-сетне ефективно премахнати онези социални рискове и недостатъци за изследователите, породени от необходимата и желана транснационална мобилност, както и от недостига на стабилни работни места. Затова той приветства най-новата инициатива на Комисията за улесняване на мобилността на изследователите в Европа чрез нов общоевропейски пенсионен режим (RESAVER) (11). Той ще даде възможност на изследователите да се местят свободно в различни страни, без да се тревожат, че ще изгубят своите пенсионни права. Комитетът счита това за стъпка в правилната посока, без да може отсега да оцени пригодността на избрания подход. |
| --- | --- |

4.3.1.

Комитетът повтаря отново предупрежденията си (10) да бъдат най-сетне ефективно премахнати онези социални рискове и недостатъци за изследователите, породени от необходимата и желана транснационална мобилност, както и от недостига на стабилни работни места. Затова той приветства най-новата инициатива на Комисията за улесняване на мобилността на изследователите в Европа чрез нов общоевропейски пенсионен режим (RESAVER) (11). Той ще даде възможност на изследователите да се местят свободно в различни страни, без да се тревожат, че ще изгубят своите пенсионни права. Комитетът счита това за стъпка в правилната посока, без да може отсега да оцени пригодността на избрания подход.

| 4.3.2. | В настоящото становище Комитетът не се спира на конкретните научноизследователски теми, тъй като те бяха разгледани обстойно в становището му относно програма „Хоризонт 2020“. Той повтаря отново, че и в това отношение е необходимо да се оказва достатъчно влияние върху програмните цели на държавите членки. |
| --- | --- |

4.3.2.

В настоящото становище Комитетът не се спира на конкретните научноизследователски теми, тъй като те бяха разгледани обстойно в становището му относно програма „Хоризонт 2020“. Той повтаря отново, че и в това отношение е необходимо да се оказва достатъчно влияние върху програмните цели на държавите членки.

| 4.4. | По отношение на насърчаването на иновациите Комитетът обобщава своята позиция по следния начин. Обикновено иновации се създават:






  — | с цел задоволяване на обществени потребности и преодоляване на предизвикателства или с цел отстраняване на недостатъци, били те от по-техническо или по-скоро от социално естество, |
| --- | --- | --- |

4.4.

По отношение на насърчаването на иновациите Комитетът обобщава своята позиция по следния начин. Обикновено иновации се създават:

—

с цел задоволяване на обществени потребности и преодоляване на предизвикателства или с цел отстраняване на недостатъци, били те от по-техническо или по-скоро от социално естество,

| — | в хода на разработването или подобряването на продукти с цел повишаване на качеството или увеличаване на продажбите, |
| --- | --- |

—

в хода на разработването или подобряването на продукти с цел повишаване на качеството или увеличаване на продажбите,

| — | от нови научни достижения на фундаменталните изследвания, за да могат по-добре да се решават вече познати проблеми, |
| --- | --- |

—

от нови научни достижения на фундаменталните изследвания, за да могат по-добре да се решават вече познати проблеми,

| — | като резултат от нови идеи, за да се създадат напълно нови възможности, например за придвижване (самолет), навигация (GPS) или комуникация и улесняване на работата (интернет), |
| --- | --- |

—

като резултат от нови идеи, за да се създадат напълно нови възможности, например за придвижване (самолет), навигация (GPS) или комуникация и улесняване на работата (интернет),

| — | за да се задоволят потребности, които преди това дори не са били установени, |
| --- | --- |

—

за да се задоволят потребности, които преди това дори не са били установени,

| — | като инструмент за или като съпътстващ продукт на научните изследвания. При това може да се касае например за нови ключови технологии. Ярък пример е световната мрежа (World Wide Web), която беше разработена от CERN (12), един от центровете на европейските научни изследвания и научноизследователски инициативи, намиращ се в Женева, за да приобщи университетите и научноизследователските институции, с които си сътрудничи, към научните данни и да ги свърже с изследователската програма. Нейният огромен икономически и социален потенциал за съжаление не беше достатъчно бързо разпознат и използван в рамките на Европа. И до днес той не може да бъде оценен в пълния му обхват. |
| --- | --- |

—

като инструмент за или като съпътстващ продукт на научните изследвания. При това може да се касае например за нови ключови технологии. Ярък пример е световната мрежа (World Wide Web), която беше разработена от CERN (12), един от центровете на европейските научни изследвания и научноизследователски инициативи, намиращ се в Женева, за да приобщи университетите и научноизследователските институции, с които си сътрудничи, към научните данни и да ги свърже с изследователската програма. Нейният огромен икономически и социален потенциал за съжаление не беше достатъчно бързо разпознат и използван в рамките на Европа. И до днес той не може да бъде оценен в пълния му обхват.

| 4.5. | Често тези идеи могат да се превърнат в иновации и иновативни продукти едва чрез създаването на нови предприятия. Ето защо една от най-важните политически мерки за насърчаване на иновациите е да се подкрепя и улеснява създаването на такива нови предприятия и тяхното съществуване през критичните първи — например 5 до 10 — години. |
| --- | --- |

4.5.

Често тези идеи могат да се превърнат в иновации и иновативни продукти едва чрез създаването на нови предприятия. Ето защо една от най-важните политически мерки за насърчаване на иновациите е да се подкрепя и улеснява създаването на такива нови предприятия и тяхното съществуване през критичните първи — например 5 до 10 — години.

| 4.6. | Въпреки че досега иновациите винаги са били от полза за човешкото общество като цяло и решително са допринасяли за благосъстоянието и конкурентоспособността, те понякога се сблъскват със сериозни обществени и икономически пречки. Това е така, тъй като новото в икономиката, търговията, обществото и политиката често се възприема първоначално като заплаха. |
| --- | --- |

4.6.

Въпреки че досега иновациите винаги са били от полза за човешкото общество като цяло и решително са допринасяли за благосъстоянието и конкурентоспособността, те понякога се сблъскват със сериозни обществени и икономически пречки. Това е така, тъй като новото в икономиката, търговията, обществото и политиката често се възприема първоначално като заплаха.

| 4.7. | Иновациите наистина могат да доведат до икономически или пък социален прелом, при който отделни сектори и фирми биват изтласквани, първоначално се губят работни места или отслабва положението на господстващи обществени класи, и който едва в дългосрочен план разкрива своя полезен и благотворен за цялото общество потенциал. Такива примери са механичният тъкачен стан, въвеждането на социалното партньорство, генното инженерство, Google и Amazon или въвеждането на технологии за използване на енергия от възобновяеми енергийни източници. Освен това твърде бързите, обусловени от иновациите поврати може да се окажат прекалено предизвикателни за способността на обществото и икономиката за адаптиране (амортизационни цикли). |
| --- | --- |

4.7.

Иновациите наистина могат да доведат до икономически или пък социален прелом, при който отделни сектори и фирми биват изтласквани, първоначално се губят работни места или отслабва положението на господстващи обществени класи, и който едва в дългосрочен план разкрива своя полезен и благотворен за цялото общество потенциал. Такива примери са механичният тъкачен стан, въвеждането на социалното партньорство, генното инженерство, Google и Amazon или въвеждането на технологии за използване на енергия от възобновяеми енергийни източници. Освен това твърде бързите, обусловени от иновациите поврати може да се окажат прекалено предизвикателни за способността на обществото и икономиката за адаптиране (амортизационни цикли).

| 4.8. | Произтичащите от това опасения на отделни обществени групи станаха повод понятието „отговорни научни изследвания и иновации“ (Responsible Research and Innovation) (13) да бъде въведено от Комисията (14). Предвид възловите постижения в областта на научните изследвания и иновациите като двигател и основа на днешния стандарт на живот и знания, както и като определяща хранителна среда за историческия процес на Просвещението, от който водят началото си основните представи и идеи за правата на човека и разделението на властите в държавата, Комитетът счита това понятие за подвеждащо и едностранчиво. Поради това той предлага да се преосмисли въздействието му върху иновативността на ЕС и върху обществената оценка за значението на научните изследвания и иновациите. |
| --- | --- |

4.8.

Произтичащите от това опасения на отделни обществени групи станаха повод понятието „отговорни научни изследвания и иновации“ (Responsible Research and Innovation) (13) да бъде въведено от Комисията (14). Предвид възловите постижения в областта на научните изследвания и иновациите като двигател и основа на днешния стандарт на живот и знания, както и като определяща хранителна среда за историческия процес на Просвещението, от който водят началото си основните представи и идеи за правата на човека и разделението на властите в държавата, Комитетът счита това понятие за подвеждащо и едностранчиво. Поради това той предлага да се преосмисли въздействието му върху иновативността на ЕС и върху обществената оценка за значението на научните изследвания и иновациите.

| 4.8.1. | Разбира се, научните изследвания и иновациите трябва да следват действащите закони и етичните принципи. |
| --- | --- |

4.8.1.

Разбира се, научните изследвания и иновациите трябва да следват действащите закони и етичните принципи.

| 4.8.2. | Горното изискване важи обаче и за всяка друга дейност в обществената сфера, независимо дали е в областта на медицината, икономиката, журналистиката, законодателството, политиката или правораздаването. Затова Комитетът не смята, че е подходящо, разбирането за отговорно действие да бъде налагано само и изрично по отношение на НИИ. |
| --- | --- |

4.8.2.

Горното изискване важи обаче и за всяка друга дейност в обществената сфера, независимо дали е в областта на медицината, икономиката, журналистиката, законодателството, политиката или правораздаването. Затова Комитетът не смята, че е подходящо, разбирането за отговорно действие да бъде налагано само и изрично по отношение на НИИ.

| 4.9. | Наред с тези по-скоро принципни пречки, най-много трудности на основателите на иновативни предприятия създава обаче, наред с критичния въпрос за финансирането, и изискването към предприятията да спазват многобройните — при това фрагментирани в рамките на Европа — разпоредби. |
| --- | --- |

4.9.

Наред с тези по-скоро принципни пречки, най-много трудности на основателите на иновативни предприятия създава обаче, наред с критичния въпрос за финансирането, и изискването към предприятията да спазват многобройните — при това фрагментирани в рамките на Европа — разпоредби.

| 4.9.1. | Поради това Комитетът повтаря своята препоръка (15), на новосъздадени предприятия да бъде предоставян „гратисен период“ в рамките на подходящ срок и свобода на действие, при условие че са под определен критичен размер. Това би могло да стане чрез клауза за изключване, която да освободи през този период въпросните предприятия от повечето обичайни административни изисквания и разпоредби, за да им бъде даден първоначален икономически и технически шанс за успех. |
| --- | --- |

4.9.1.

Поради това Комитетът повтаря своята препоръка (15), на новосъздадени предприятия да бъде предоставян „гратисен период“ в рамките на подходящ срок и свобода на действие, при условие че са под определен критичен размер. Това би могло да стане чрез клауза за изключване, която да освободи през този период въпросните предприятия от повечето обичайни административни изисквания и разпоредби, за да им бъде даден първоначален икономически и технически шанс за успех.

| 4.10. | Както беше подчертано в предишни становища, към които той изрично препраща във връзка с допълнителни по-подробни препоръки — включително и относно социалните иновации, Комитетът подкрепя категорично целта на Комисията „да се подсили по-широкообхватната иновационна екосистема и да се създадат подходящите рамкови условия, за да се стимулират иновациите“. Това по-специално означава да се установят и премахнат пречките пред иновациите. |
| --- | --- |

4.10.

Както беше подчертано в предишни становища, към които той изрично препраща във връзка с допълнителни по-подробни препоръки — включително и относно социалните иновации, Комитетът подкрепя категорично целта на Комисията „да се подсили по-широкообхватната иновационна екосистема и да се създадат подходящите рамкови условия, за да се стимулират иновациите“. Това по-специално означава да се установят и премахнат пречките пред иновациите.

| 4.10.1. | Твърде подробните технически разпоредби и ограничения може да се окажат задушаващ корсет и пречка за иновациите. Това следва да бъде взето под внимание например и по отношение на навлизащите в детайли разпоредби във връзка с инициативата на Комисията за енергийна ефективност. |
| --- | --- |

4.10.1.

Твърде подробните технически разпоредби и ограничения може да се окажат задушаващ корсет и пречка за иновациите. Това следва да бъде взето под внимание например и по отношение на навлизащите в детайли разпоредби във връзка с инициативата на Комисията за енергийна ефективност.

| 4.10.2. | Усилията в тази посока трябва да служат на целта и в бъдеще да се гарантират възможно най-добре и устойчиво благосъстоянието, здравето и сигурността на гражданите и потребителите. |
| --- | --- |

4.10.2.

Усилията в тази посока трябва да служат на целта и в бъдеще да се гарантират възможно най-добре и устойчиво благосъстоянието, здравето и сигурността на гражданите и потребителите.

| 4.10.3. | Също така би трябвало въз основа на исторически примери да се проучи дали твърде строгото тълкуване на принципа на предпазливост, например във връзка със защитата на потребителите или при разработването на нови медицински методи, не би могло да попречи на дръзкия стремеж към нови, ефикасни решения. |
| --- | --- |

4.10.3.

Също така би трябвало въз основа на исторически примери да се проучи дали твърде строгото тълкуване на принципа на предпазливост, например във връзка със защитата на потребителите или при разработването на нови медицински методи, не би могло да попречи на дръзкия стремеж към нови, ефикасни решения.

| 4.11. | По мнение на Комитета обаче — въпреки неоспоримите европейски успехи в научните изследвания и развойната дейност, както и в многобройни икономически отрасли — това изисква не само доизграждането на вътрешния пазар и на Европейското научноизследователско пространство, но и анализ на по-дълбоките причини, поради които в Европа — в сравнение например със САЩ или някои азиатски държави — преобладава не толкова благоприятна за иновациите нагласа. Защо Google, Microsoft, Facebook или Monsanto не са европейски предприятия? Или дори един „по-добър“ Google или Monsanto — такъв, който би отговарял по-добре на тревогите на гражданите и щеше да се е утвърдил в сферата на влияние на европейската политика? |
| --- | --- |

4.11.

По мнение на Комитета обаче — въпреки неоспоримите европейски успехи в научните изследвания и развойната дейност, както и в многобройни икономически отрасли — това изисква не само доизграждането на вътрешния пазар и на Европейското научноизследователско пространство, но и анализ на по-дълбоките причини, поради които в Европа — в сравнение например със САЩ или някои азиатски държави — преобладава не толкова благоприятна за иновациите нагласа. Защо Google, Microsoft, Facebook или Monsanto не са европейски предприятия? Или дори един „по-добър“ Google или Monsanto — такъв, който би отговарял по-добре на тревогите на гражданите и щеше да се е утвърдил в сферата на влияние на европейската политика?

| 4.12. | Следователно, нужно е да се постигне принципна нагласа на обществото да не разглежда иновациите на първо място като риск или дори заплаха, а като шанс за по-нататъшен напредък, за допълнително създадени работни места, за европейската икономическа мощ и конкурентоспособност и за изграждането на европейския обществен модел. Нуждаем се от нов, по-добър баланс между предпазливост и дързост, между малки рискове и големи опасности, между регулиране и свобода за действие. |
| --- | --- |

4.12.

Следователно, нужно е да се постигне принципна нагласа на обществото да не разглежда иновациите на първо място като риск или дори заплаха, а като шанс за по-нататъшен напредък, за допълнително създадени работни места, за европейската икономическа мощ и конкурентоспособност и за изграждането на европейския обществен модел. Нуждаем се от нов, по-добър баланс между предпазливост и дързост, между малки рискове и големи опасности, между регулиране и свобода за действие.

Брюксел, 11 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 546 final.

1

(2)  Science as Public Culture (Науката като обществена култура)– Jan Golinski — Cambridge University Press.

2

Science as Public Culture

(3)  Напр. ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 39; ОВ C 181, 21.6.2012 г., стр. 111; ОВ C 44, 15.2.2013 г., стр. 88; ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 31; ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 43; ОВ C 341, 21.11.2013 г., стр. 35; ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 132.

3

(4)  Вж. напр. Christensen, Clayton M. The Innovator's Dilemma (Дилемата на новатора). Harper Business.

4

(5)  ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 39.

5

(6)  Вж. бележка под линия 3.

6

(7)  ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 8.

7

(8)  ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 132.

8

(9)  Вж. ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 8.

9

(10)  Вж. по този въпрос ОВ C 110, 30.4.2004 г., стр. 3, както и ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 31.

10

(11)  Прессъобщение на Комисията от 1 октомври 2014 г.

11

(12)  http://home.web.cern.ch/topics/birth-web

12

(13)  COM: Towards Responsible Research and Innovation in the Information and Communication Technologies and Security Technologies Fields (Към отговорни научни изследвания и иновации в областта на информационните и комуникационните технологии и технологиите, свързани със сигурността) ISBN 978-92-79-20404-3.

13

(14)  Напр. www.consider-project.eu

14

(15)  ОВ C 132, 3.5.2011 г., стр. 39.

15

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/66

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи“

(COM(2014) 368 final)

(2015/C 230/10)

| Докладчик: | г-н Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Denis MEYNENT

На 1 октомври 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): настояща ситуация и перспективи“

COM(2014) 368 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва напредъка в изпълнението на изготвената от Комисията програма REFIT. Той приветства факта, че Комисията търси начини за подобряване на процеса и инструментите. Във връзка с това припомня своите предходни становища (1). |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК отбелязва напредъка в изпълнението на изготвената от Комисията програма REFIT. Той приветства факта, че Комисията търси начини за подобряване на процеса и инструментите. Във връзка с това припомня своите предходни становища (1).

| 1.2. | ЕИСК подкрепя намаляването на тежестите за малките и средните предприятия, микропредприятията (тест за МСП) и гражданите, когато са налице възможности за постигане по по-опростен начин на целите и задачите, за които е въведена регулаторната рамка. Все пак това припомня, че за доброто публично управление е необходимо да се разполага със съответните основни данни и информация за изпълнението, контрола и оценката на политиките. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК подкрепя намаляването на тежестите за малките и средните предприятия, микропредприятията (тест за МСП) и гражданите, когато са налице възможности за постигане по по-опростен начин на целите и задачите, за които е въведена регулаторната рамка. Все пак това припомня, че за доброто публично управление е необходимо да се разполага със съответните основни данни и информация за изпълнението, контрола и оценката на политиките.

| 1.3. | ЕИСК припомня, че целта на принципа „Think Small First“ („Мисли първо за малкитe“) не е и не може да бъде освобождаването на микропредприятията и на МСП от прилагане на законодателството. По-скоро става въпрос при изготвяне на законодателството да се вземе предвид фактът, че то ще се отнася и за малките структури, без да се пречи на изпълнението на целта, определена в законодателството. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК припомня, че целта на принципа „Think Small First“ („Мисли първо за малкитe“) не е и не може да бъде освобождаването на микропредприятията и на МСП от прилагане на законодателството. По-скоро става въпрос при изготвяне на законодателството да се вземе предвид фактът, че то ще се отнася и за малките структури, без да се пречи на изпълнението на целта, определена в законодателството.

| 1.3.1. | ЕИСК подчертава, че прилагането на този принцип не трябва да влиза в противоречие с общия интерес, което предполага гражданите, работниците и потребителите да бъдат защитени срещу рисковете, на които са изложени. |
| --- | --- |

1.3.1.

ЕИСК подчертава, че прилагането на този принцип не трябва да влиза в противоречие с общия интерес, което предполага гражданите, работниците и потребителите да бъдат защитени срещу рисковете, на които са изложени.

| 1.4. | ЕИСК изразява изключителна загриженост относно направените констатации във връзка с пропуските в оценките на социалното или екологичното въздействие и с последващите действия след консултациите. ЕИСК призовава Комисията за повече прозрачност и за обосновка на причините, поради които дадена разпоредба или предложение за разпоредба бива подложена/о или не на оценка на въздействието и/или на последваща оценка. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК изразява изключителна загриженост относно направените констатации във връзка с пропуските в оценките на социалното или екологичното въздействие и с последващите действия след консултациите. ЕИСК призовава Комисията за повече прозрачност и за обосновка на причините, поради които дадена разпоредба или предложение за разпоредба бива подложена/о или не на оценка на въздействието и/или на последваща оценка.

| 1.5. | ЕИСК приканва Комисията да гарантира интегрирана и балансирана оценка на икономическото, социалното и екологичното измерение. Той счита, че определените от Комисията цели ще бъдат постигнати единствено ако бъдат взети под внимание всички тези измерения, както и опасенията на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК приканва Комисията да гарантира интегрирана и балансирана оценка на икономическото, социалното и екологичното измерение. Той счита, че определените от Комисията цели ще бъдат постигнати единствено ако бъдат взети под внимание всички тези измерения, както и опасенията на заинтересованите страни.

| 1.6. | Според ЕИСК интелигентното регулиране не освобождава от задължението за спазване на регулаторната рамка в областта на защитата на гражданите, потребителите и работниците, стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти и не може да пречи на нейното усъвършенстване. |
| --- | --- |

1.6.

Според ЕИСК интелигентното регулиране не освобождава от задължението за спазване на регулаторната рамка в областта на защитата на гражданите, потребителите и работниците, стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти и не може да пречи на нейното усъвършенстване.

| 1.7. | ЕИСК счита, че при интелигентното регулиране трябва да се зачита социалното измерение на вътрешния пазар, както е предвидено в Договора, по-конкретно по отношение на транспонирането на договорените споразумения в рамките на европейския социален диалог. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК счита, че при интелигентното регулиране трябва да се зачита социалното измерение на вътрешния пазар, както е предвидено в Договора, по-конкретно по отношение на транспонирането на договорените споразумения в рамките на европейския социален диалог.

| 1.8. | ЕИСК призовава Комисията в по-голяма степен да взема под внимание мненията, изразени по време на консултациите, и да обосновава начина, по който те са или не са взети предвид. В по-общ план той предлага на Комисията консултациите да се структурират по-добре на институционална и представителна основа, чрез използване на ресурсите на представителните консултативни органи или на сходните структури, които вече съществуват както в Европа, така и в държавите членки и регионите. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК призовава Комисията в по-голяма степен да взема под внимание мненията, изразени по време на консултациите, и да обосновава начина, по който те са или не са взети предвид. В по-общ план той предлага на Комисията консултациите да се структурират по-добре на институционална и представителна основа, чрез използване на ресурсите на представителните консултативни органи или на сходните структури, които вече съществуват както в Европа, така и в държавите членки и регионите.

| 1.9. | ЕИСК възнамерява да отговори положително на общия призив за сътрудничество между социалните партньори и гражданското общество, отправен от Комисията. Той е готов да участва по-активно в програмата, без да се засягат други форми на европейския социален диалог. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК възнамерява да отговори положително на общия призив за сътрудничество между социалните партньори и гражданското общество, отправен от Комисията. Той е готов да участва по-активно в програмата, без да се засягат други форми на европейския социален диалог.

| 1.10. | ЕИСК може да подкрепи извършването на последващите оценки, предложени от Комисията, при условие че те бъдат извършени с известна дистанция във времето. В противен случай програмата REFIT би била постоянен източник на нестабилност и правна несигурност за гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

1.10.

ЕИСК може да подкрепи извършването на последващите оценки, предложени от Комисията, при условие че те бъдат извършени с известна дистанция във времето. В противен случай програмата REFIT би била постоянен източник на нестабилност и правна несигурност за гражданите и предприятията.

| 1.11. | ЕИСК счита, че Комисията е придобила необходимия експертен опит за подобряване на процеса. Той подкрепя предложението на Комисията за създаване на нова група на високо равнище, която да участва в бъдещата работа единствено ако тя има реална добавена стойност. |
| --- | --- |

1.11.

ЕИСК счита, че Комисията е придобила необходимия експертен опит за подобряване на процеса. Той подкрепя предложението на Комисията за създаване на нова група на високо равнище, която да участва в бъдещата работа единствено ако тя има реална добавена стойност.

2.   Основно съдържание на документа на Комисията — Програма за пригодност и резултатност на регулаторната рамка: настояща ситуация и перспективи

| 2.1. | В съответствие с нейните предишни съобщения относно REFIT (2), свързани със съобщенията ѝ относно „По-добро регулиране“ (3) и „Разумно регулиране“, Европейската комисия припомня, че извършваното от Европейския съюз регулиране играе основна роля, като подпомага растежа и създаването на работни места. |
| --- | --- |

2.1.

В съответствие с нейните предишни съобщения относно REFIT (2), свързани със съобщенията ѝ относно „По-добро регулиране“ (3) и „Разумно регулиране“, Европейската комисия припомня, че извършваното от Европейския съюз регулиране играе основна роля, като подпомага растежа и създаването на работни места.

| 2.2. | Тя подчертава, че това поражда много очаквания както от страна на предприятията (равни условия за всички участници и насърчаване на конкурентоспособността), така и от страна на гражданите (защита на техните интереси, по-специално по отношение на здравеопазването и безопасността, качеството на околната среда и правото на неприкосновеност на личния живот). |
| --- | --- |

2.2.

Тя подчертава, че това поражда много очаквания както от страна на предприятията (равни условия за всички участници и насърчаване на конкурентоспособността), така и от страна на гражданите (защита на техните интереси, по-специално по отношение на здравеопазването и безопасността, качеството на околната среда и правото на неприкосновеност на личния живот).

| 2.3. | Предизвикателството се състои в това законодателството да бъде просто. Не трябва да се надхвърлят рамките на онова, което е абсолютно необходимо за постигането на стратегическите цели, и трябва да се избягва припокриване на равнищата на регулиране. |
| --- | --- |

2.3.

Предизвикателството се състои в това законодателството да бъде просто. Не трябва да се надхвърлят рамките на онова, което е абсолютно необходимо за постигането на стратегическите цели, и трябва да се избягва припокриване на равнищата на регулиране.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК подкрепя общите цели на разработената от Комисията програма REFIT и препраща по-конкретно към своите становища (4) относно програмата за по-добро законотворчество и интелигентното регулиране, включително отговорите на нуждите на малките и средните предприятия. |
| --- | --- |

3.1.

ЕИСК подкрепя общите цели на разработената от Комисията програма REFIT и препраща по-конкретно към своите становища (4) относно програмата за по-добро законотворчество и интелигентното регулиране, включително отговорите на нуждите на малките и средните предприятия.

| 3.2. | ЕИСК подкрепя намаляването на разходите и тежестите за малките и средните предприятия, за микропредприятията и гражданите. Комисията би трябвало да насочи вниманието си по-скоро върху качеството, отколкото върху количеството, и да даде приоритет на намаляването на административните тежести, които се разглеждат не само като разходи за предприятията и пречки за тяхната конкурентоспособност, но и като пречка за иновациите и за създаването на работни места. Очевидно е, че това трябва да бъде направено, като се вземат предвид задачите и целите, с оглед на които са били въведени задълженията. |
| --- | --- |

3.2.

ЕИСК подкрепя намаляването на разходите и тежестите за малките и средните предприятия, за микропредприятията и гражданите. Комисията би трябвало да насочи вниманието си по-скоро върху качеството, отколкото върху количеството, и да даде приоритет на намаляването на административните тежести, които се разглеждат не само като разходи за предприятията и пречки за тяхната конкурентоспособност, но и като пречка за иновациите и за създаването на работни места. Очевидно е, че това трябва да бъде направено, като се вземат предвид задачите и целите, с оглед на които са били въведени задълженията.

| 3.3. | Следва да се избягва всякаква редундантност на исканата информация, но за доброто публично управление е необходимо да се разполага със съответните основни данни и информация за изпълнението, контрола и оценката на политиките. |
| --- | --- |

3.3.

Следва да се избягва всякаква редундантност на исканата информация, но за доброто публично управление е необходимо да се разполага със съответните основни данни и информация за изпълнението, контрола и оценката на политиките.

| 3.4. | ЕИСК споделя мнението на Комисията, че необходимостта от правна сигурност и предвидимост е аргумент срещу използването на краткосрочни решения. Той счита, че всяко преразглеждане на законодателството трябва да бъде внимателно обмислено и с перспектива в дългосрочен план, за да се осигури предвидимост, прозрачност и правна сигурност. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК споделя мнението на Комисията, че необходимостта от правна сигурност и предвидимост е аргумент срещу използването на краткосрочни решения. Той счита, че всяко преразглеждане на законодателството трябва да бъде внимателно обмислено и с перспектива в дългосрочен план, за да се осигури предвидимост, прозрачност и правна сигурност.

| 3.5. | ЕИСК припомня, че интелигентното регулиране не освобождава от задължението за спазване на регулаторната рамка в областта на защитата на гражданите, потребителите и работниците („нито да отслабва правата на работниците, нито да намалява основното им равнище на защита, особено по отношение на здравословните и безопасни условия на труд“ (5)), стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти. Това интелигентно регулиране трябва да дава възможност за развитие и усъвършенстване. |
| --- | --- |

3.5.

ЕИСК припомня, че интелигентното регулиране не освобождава от задължението за спазване на регулаторната рамка в областта на защитата на гражданите, потребителите и работниците („нито да отслабва правата на работниците, нито да намалява основното им равнище на защита, особено по отношение на здравословните и безопасни условия на труд“ (5)), стандартите за равенство между мъжете и жените или екологичните стандарти. Това интелигентно регулиране трябва да дава възможност за развитие и усъвършенстване.

| 3.6. | Във връзка с това ЕИСК приветства напомнянето от страна на Комисията, че програмата REFIT не поставя под въпрос установените стратегически цели, не е в ущърб на здравето и безопасността на гражданите, потребителите или работниците и не нанася вреди на околната среда. Въпреки това ЕИСК подчертава, че в случая не става дума само за това да се избягва увреждане на здравето на гражданите, а да се гарантира, че се действа в името на общия интерес и за осигуряването на подходяща защита на гражданите срещу всички рискове, на които са изложени, независимо дали са свързани с тяхното здраве, или не. Европейският съвет от 26 и 27 юни 2014 г. и Европейският парламент на сесията си на 4 февруари 2014 г. изразиха подобна загриженост (6). |
| --- | --- |

3.6.

Във връзка с това ЕИСК приветства напомнянето от страна на Комисията, че програмата REFIT не поставя под въпрос установените стратегически цели, не е в ущърб на здравето и безопасността на гражданите, потребителите или работниците и не нанася вреди на околната среда. Въпреки това ЕИСК подчертава, че в случая не става дума само за това да се избягва увреждане на здравето на гражданите, а да се гарантира, че се действа в името на общия интерес и за осигуряването на подходяща защита на гражданите срещу всички рискове, на които са изложени, независимо дали са свързани с тяхното здраве, или не. Европейският съвет от 26 и 27 юни 2014 г. и Европейският парламент на сесията си на 4 февруари 2014 г. изразиха подобна загриженост (6).

| 3.7. | ЕИСК счита, че при интелигентното регулиране трябва да се зачита социалното измерение на вътрешния пазар, както е предвидено в Договора, по-конкретно по отношение на транспонирането на споразуменията, договорени от социалните партньори в рамките на европейския социален диалог. |
| --- | --- |

3.7.

ЕИСК счита, че при интелигентното регулиране трябва да се зачита социалното измерение на вътрешния пазар, както е предвидено в Договора, по-конкретно по отношение на транспонирането на споразуменията, договорени от социалните партньори в рамките на европейския социален диалог.

| 3.8. | Според ЕИСК програмата REFIT трябва да бъде споделена цел на равнището на ЕС, държавите, социалните партньори и другите заинтересовани страни, каквото е желанието на Комисията. От съществено значение е да се създаде доверие и да се гарантира, че няма недоразумения по отношение на целите на програмата. Някои от обявените или предприетите мерки (7) действително породиха недоверие сред някои заинтересовани страни и граждани. |
| --- | --- |

3.8.

Според ЕИСК програмата REFIT трябва да бъде споделена цел на равнището на ЕС, държавите, социалните партньори и другите заинтересовани страни, каквото е желанието на Комисията. От съществено значение е да се създаде доверие и да се гарантира, че няма недоразумения по отношение на целите на програмата. Някои от обявените или предприетите мерки (7) действително породиха недоверие сред някои заинтересовани страни и граждани.

| 3.9. | ЕИСК счита, че определените от Комисията цели ще бъдат постигнати единствено ако бъдат взети под внимание опасенията на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.9.

ЕИСК счита, че определените от Комисията цели ще бъдат постигнати единствено ако бъдат взети под внимание опасенията на всички заинтересовани страни.

4.   Изпълнение на програмата

| 4.1. | ЕИСК отбелязва напредъка в изпълнението на програмата REFIT. Той приветства по-специално факта, че Комисията се стреми да подобри инструментите, по-конкретно чрез провеждането на консултации относно извършването на оценки на въздействието и относно самия процес на консултации. Изключително важно е хоризонталните елементи на програмата да не бъдат поставяни под въпрос. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК отбелязва напредъка в изпълнението на програмата REFIT. Той приветства по-специално факта, че Комисията се стреми да подобри инструментите, по-конкретно чрез провеждането на консултации относно извършването на оценки на въздействието и относно самия процес на консултации. Изключително важно е хоризонталните елементи на програмата да не бъдат поставяни под въпрос.

| 4.2. | Съпоставката на последващите оценки и оценките на въздействието носи риска демократично приетите правила да не бъдат ефективно прилагани. ЕИСК може да подкрепи извършването на последващите оценки, предложени от Комисията, при условие че те бъдат реализирани с известна дистанция във времето. Извършването на последваща оценка има смисъл единствено ако са изминали определен брой години между крайния срок за транспониране на дадено правило в националното законодателство и въпросната последваща оценка. В противен случай програмата REFIT би била постоянен източник на нестабилност и правна несигурност за гражданите и предприятията. |
| --- | --- |

4.2.

Съпоставката на последващите оценки и оценките на въздействието носи риска демократично приетите правила да не бъдат ефективно прилагани. ЕИСК може да подкрепи извършването на последващите оценки, предложени от Комисията, при условие че те бъдат реализирани с известна дистанция във времето. Извършването на последваща оценка има смисъл единствено ако са изминали определен брой години между крайния срок за транспониране на дадено правило в националното законодателство и въпросната последваща оценка. В противен случай програмата REFIT би била постоянен източник на нестабилност и правна несигурност за гражданите и предприятията.

| 4.3. | ЕИСК изразява задоволство, че Комисията многократно подчертава необходимостта от участието на социалните партньори, гражданското общество и МСП. Той отбелязва, че до момента е ставало дума по-скоро за принципна декларация, отколкото за структурирана практика, насочена към обсъждане и отчитане на внесените предложения. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК изразява задоволство, че Комисията многократно подчертава необходимостта от участието на социалните партньори, гражданското общество и МСП. Той отбелязва, че до момента е ставало дума по-скоро за принципна декларация, отколкото за структурирана практика, насочена към обсъждане и отчитане на внесените предложения.

| 4.3.1. | Освен това ЕИСК счита, че участието и консултирането чрез най-подходящите канали на представителните структури на гражданското общество, на синдикатите и на МСП е от ключово значение. |
| --- | --- |

4.3.1.

Освен това ЕИСК счита, че участието и консултирането чрез най-подходящите канали на представителните структури на гражданското общество, на синдикатите и на МСП е от ключово значение.

4.4.   Относно оценките на въздействието

| 4.4.1. | Докладите (8) за 2012 г. и 2013 г. на Комитета за оценка на въздействието разкриват пропуските в процеса и полаганите усилия за неговото подобряване.
  Посочени са по-специално:






  — | фактът, че голям брой оценки на въздействието не отразяват правилно различните становища, изразени по време на консултациите, и не ги отчитат по безпристрастен начин; |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Докладите (8) за 2012 г. и 2013 г. на Комитета за оценка на въздействието разкриват пропуските в процеса и полаганите усилия за неговото подобряване.

Посочени са по-специално:

—

фактът, че голям брой оценки на въздействието не отразяват правилно различните становища, изразени по време на консултациите, и не ги отчитат по безпристрастен начин;

| — | необходимостта от продължаване на усилията, по-специално по отношение на вземането под внимание на реални алтернативни възможности (яснота, обоснованост, пропорционалност), и от осигуряване на достатъчно подробна информация относно всички възможности (а не само относно предпочитания вариант); |
| --- | --- |

—

необходимостта от продължаване на усилията, по-специално по отношение на вземането под внимание на реални алтернативни възможности (яснота, обоснованост, пропорционалност), и от осигуряване на достатъчно подробна информация относно всички възможности (а не само относно предпочитания вариант);

| — | фактът, че качеството на оценката на социалните въздействия (положителни или отрицателни) предизвиква загриженост, също както и обхватът и задълбочеността на оценката на въздействието върху околната среда; |
| --- | --- |

—

фактът, че качеството на оценката на социалните въздействия (положителни или отрицателни) предизвиква загриженост, също както и обхватът и задълбочеността на оценката на въздействието върху околната среда;

| — | необходимостта от извършване на последваща оценка на законодателството или на съществуващите програми на ЕС; |
| --- | --- |

—

необходимостта от извършване на последваща оценка на законодателството или на съществуващите програми на ЕС;

| — | предпочитанието към интегриран анализ на икономическите, социалните и екологичните въздействия. |
| --- | --- |

—

предпочитанието към интегриран анализ на икономическите, социалните и екологичните въздействия.

| 4.4.2. | В доклада си от 2013 г. Комитетът за оценка на въздействието отбелязва значителното намаляване на броя на становищата относно въздействието върху МСП и микропредприятията. Той обяснява това с факта, че Комисията ги взема под внимание в по-голяма степен, по-специално по отношение на обърнатата доказателствена тежест за микропредприятията. Комитетът за оценка на въздействието подчертава, че броят на оценките на въздействието върху конкурентоспособността се е увеличил значително в сравнение с 2012 г. (+ 30 %). Отново се посочва липсата на прозрачност по отношение на дадените становища и критичните мнения, изразени по време на консултациите, както и необходимостта да се обясни как са били взети под внимание изразените опасения. |
| --- | --- |

4.4.2.

В доклада си от 2013 г. Комитетът за оценка на въздействието отбелязва значителното намаляване на броя на становищата относно въздействието върху МСП и микропредприятията. Той обяснява това с факта, че Комисията ги взема под внимание в по-голяма степен, по-специално по отношение на обърнатата доказателствена тежест за микропредприятията. Комитетът за оценка на въздействието подчертава, че броят на оценките на въздействието върху конкурентоспособността се е увеличил значително в сравнение с 2012 г. (+ 30 %). Отново се посочва липсата на прозрачност по отношение на дадените становища и критичните мнения, изразени по време на консултациите, както и необходимостта да се обясни как са били взети под внимание изразените опасения.

| 4.4.3. | ЕИСК изразява задоволство, че Комисията и Комитетът за оценка на въздействието се стремят да подобрят качеството на процеса. ЕИСК отбелязва, че оценките на въздействието върху МСП и микропредприятията са отчетени много по-добре, отколкото в миналото, което е в съответствие с предходните му становища относно принципите за „Small Business Act“ (Закона за малките предприятия), „Think Small First“ („Мисли първо за малките“) и теста за МСП. ЕИСК подчертава, че усилията трябва да продължат. ЕИСК припомня, че целта на принципа „Think Small First“ („Мисли първо за малките“) не е и не може да бъде освобождаването на микропредприятията и на МСП от прилагане на законодателството. По-скоро става въпрос при изготвяне на законодателството да се вземе предвид фактът, че то ще се отнася и за малките структури, без да се пречи на изпълнението на целта, определена в законодателството. Той счита, че тези принципи не са достатъчно основание за това приложното поле на даден закон да се определя единствено в зависимост от мащаба на предприятието и че прилагането на тези принципи не би било в противоречие с общия интерес, който предполага гражданите, работниците и потребителите да бъдат защитени срещу рисковете, на които са изложени. |
| --- | --- |

4.4.3.

ЕИСК изразява задоволство, че Комисията и Комитетът за оценка на въздействието се стремят да подобрят качеството на процеса. ЕИСК отбелязва, че оценките на въздействието върху МСП и микропредприятията са отчетени много по-добре, отколкото в миналото, което е в съответствие с предходните му становища относно принципите за „Small Business Act“ (Закона за малките предприятия), „Think Small First“ („Мисли първо за малките“) и теста за МСП. ЕИСК подчертава, че усилията трябва да продължат. ЕИСК припомня, че целта на принципа „Think Small First“ („Мисли първо за малките“) не е и не може да бъде освобождаването на микропредприятията и на МСП от прилагане на законодателството. По-скоро става въпрос при изготвяне на законодателството да се вземе предвид фактът, че то ще се отнася и за малките структури, без да се пречи на изпълнението на целта, определена в законодателството. Той счита, че тези принципи не са достатъчно основание за това приложното поле на даден закон да се определя единствено в зависимост от мащаба на предприятието и че прилагането на тези принципи не би било в противоречие с общия интерес, който предполага гражданите, работниците и потребителите да бъдат защитени срещу рисковете, на които са изложени.

| 4.4.4. | От друга страна, ЕИСК е изключително загрижен относно някои от посочените по-горе констатации. Той отбелязва всъщност, че освен оценките на икономическото, социалното и екологичното въздействие, са разгледани и редица други измерения (9), въпреки че Комитетът за оценка на въздействието счита, че качеството на оценките на социалните и екологичните измерения не винаги е задоволително. Затова ЕИСК би желал да е сигурен, че Комисията разполага със средствата за реализирането на всички тези оценки едновременно и че това не се прави за сметка на обявените качество, равновесие, цели и параметри. |
| --- | --- |

4.4.4.

От друга страна, ЕИСК е изключително загрижен относно някои от посочените по-горе констатации. Той отбелязва всъщност, че освен оценките на икономическото, социалното и екологичното въздействие, са разгледани и редица други измерения (9), въпреки че Комитетът за оценка на въздействието счита, че качеството на оценките на социалните и екологичните измерения не винаги е задоволително. Затова ЕИСК би желал да е сигурен, че Комисията разполага със средствата за реализирането на всички тези оценки едновременно и че това не се прави за сметка на обявените качество, равновесие, цели и параметри.

| 4.4.5. | Накрая, причината, поради която определени проекти или предложения не се подлагат на оценка на въздействието, по-специално в областта на икономическите и финансови въпроси (two pack, six pack (пакет от два законодателни акта, пакет от шест законодателни акта), не е ясна и подхранва усещането сред някои заинтересовани страни, че процесът е ориентиран повече към икономическите аспекти (и конкурентоспособността), отколкото към другите два стълба. Както подчертава Комисията, целта за опростяване трябва да се приема и споделя от всички и да се основава на солидни и надеждни оценки. |
| --- | --- |

4.4.5.

Накрая, причината, поради която определени проекти или предложения не се подлагат на оценка на въздействието, по-специално в областта на икономическите и финансови въпроси (two pack, six pack (пакет от два законодателни акта, пакет от шест законодателни акта), не е ясна и подхранва усещането сред някои заинтересовани страни, че процесът е ориентиран повече към икономическите аспекти (и конкурентоспособността), отколкото към другите два стълба. Както подчертава Комисията, целта за опростяване трябва да се приема и споделя от всички и да се основава на солидни и надеждни оценки.

| 4.4.6. | ЕИСК призовава Комисията:






  — | да бъде по-прозрачна и да обосновава причините за това дадени разпоредби или предложения да бъдат или да не бъдат подлагани на оценка на въздействието; |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

ЕИСК призовава Комисията:

—

да бъде по-прозрачна и да обосновава причините за това дадени разпоредби или предложения да бъдат или да не бъдат подлагани на оценка на въздействието;

| — | да следи за отчитането на общия интерес; |
| --- | --- |

—

да следи за отчитането на общия интерес;

| — | да предприеме действия за подобряване на балансираното отчитане на трите измерения (икономическо, социално и екологично) по интегриран начин и за гарантиране качеството на оценките на това равнище; |
| --- | --- |

—

да предприеме действия за подобряване на балансираното отчитане на трите измерения (икономическо, социално и екологично) по интегриран начин и за гарантиране качеството на оценките на това равнище;

| — | в по-голяма степен да взема под внимание становищата, изразени по време на консултациите, и да обосновава начина, по който те са или не са взети под внимание. |
| --- | --- |

—

в по-голяма степен да взема под внимание становищата, изразени по време на консултациите, и да обосновава начина, по който те са или не са взети под внимание.

| 4.4.7. | ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Европейската комисия не се посочва изрично неговата роля на консултативен орган от гражданското общество, който дава становища по основни аспекти от законодателството на ЕС. Той възнамерява да отговори положително на по-общия призив за сътрудничество, отправен от Комисията към социалните партньори и гражданските организации, и следователно е готов да сътрудничи по-активно за подобряването на процеса чрез консултации или чрез предоставяне на експертен опит. |
| --- | --- |

4.4.7.

ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Европейската комисия не се посочва изрично неговата роля на консултативен орган от гражданското общество, който дава становища по основни аспекти от законодателството на ЕС. Той възнамерява да отговори положително на по-общия призив за сътрудничество, отправен от Комисията към социалните партньори и гражданските организации, и следователно е готов да сътрудничи по-активно за подобряването на процеса чрез консултации или чрез предоставяне на експертен опит.

4.5.   Относно процеса на консултации

| 4.5.1. | Комисията подчертава основната роля на консултациите със заинтересованите страни в процеса, но резултатът от тях невинаги се взема под внимание. От друга страна, процентът на отговорите по време на откритите консултации, инициирани от Комисията, въпросът за представителността на отговорилите и, вследствие на това, недостатъчно представителният понякога характер на отговорите допринасят за намаляване на качеството на процеса. ЕИСК си задава въпроса дали нарастването на броя на консултациите, както и средствата, времето и наличността, които те изискват за предоставянето на информирани отговори, не могат да обяснят тези констатации. Освен това начинът, по който се задават въпросите, понякога изглежда че подтиква към определен отговор, което може да предизвика съмнение относно обективността и безпристрастността на процеса. |
| --- | --- |

4.5.1.

Комисията подчертава основната роля на консултациите със заинтересованите страни в процеса, но резултатът от тях невинаги се взема под внимание. От друга страна, процентът на отговорите по време на откритите консултации, инициирани от Комисията, въпросът за представителността на отговорилите и, вследствие на това, недостатъчно представителният понякога характер на отговорите допринасят за намаляване на качеството на процеса. ЕИСК си задава въпроса дали нарастването на броя на консултациите, както и средствата, времето и наличността, които те изискват за предоставянето на информирани отговори, не могат да обяснят тези констатации. Освен това начинът, по който се задават въпросите, понякога изглежда че подтиква към определен отговор, което може да предизвика съмнение относно обективността и безпристрастността на процеса.

| 4.5.2. | Консултациите са основата, на която се базират висококачествените законодателни предложения, основаващи се на факти. Предварителните и адекватни консултации с предприятията, особено с МСП и техните представители, ще дадат възможност да се вземат решения въз основа на анализа на фактите, опита и гледните точки на адресатите на законодателството, които участват в неговото прилагане. Това се отнася също и за различните организации, представляващи гражданите (работниците и получателите на социални помощи, потребителите и т.н.). |
| --- | --- |

4.5.2.

Консултациите са основата, на която се базират висококачествените законодателни предложения, основаващи се на факти. Предварителните и адекватни консултации с предприятията, особено с МСП и техните представители, ще дадат възможност да се вземат решения въз основа на анализа на фактите, опита и гледните точки на адресатите на законодателството, които участват в неговото прилагане. Това се отнася също и за различните организации, представляващи гражданите (работниците и получателите на социални помощи, потребителите и т.н.).

| 4.5.3. | ЕИСК призовава да се даде абсолютен приоритет на социалните партньори и на съответните посреднически организации. Консултирането на МСП и потребителите по пряк и индивидуален начин се оказва неефективно, анекдотично и непредставително. Освен това заинтересованите организации трябва да имат реална възможност да участват в подготовката на консултациите и въпросниците. |
| --- | --- |

4.5.3.

ЕИСК призовава да се даде абсолютен приоритет на социалните партньори и на съответните посреднически организации. Консултирането на МСП и потребителите по пряк и индивидуален начин се оказва неефективно, анекдотично и непредставително. Освен това заинтересованите организации трябва да имат реална възможност да участват в подготовката на консултациите и въпросниците.

| 4.5.4. | Ето защо Комитетът си задава въпроса дали не е за предпочитане тези консултации да се структурират по-добре на институционална и представителна основа, като се използват ресурсите на вече съществуващите представителни консултативни органи и, когато е необходимо, като се създадат други, ако това е целесъобразно. |
| --- | --- |

4.5.4.

Ето защо Комитетът си задава въпроса дали не е за предпочитане тези консултации да се структурират по-добре на институционална и представителна основа, като се използват ресурсите на вече съществуващите представителни консултативни органи и, когато е необходимо, като се създадат други, ако това е целесъобразно.

| 4.5.5. | ЕИСК предлага консултациите да се провеждат от съществуващите представителни органи както на равнището на Съюза, така и на равнището на държавите членки. Той припомня, че при невъзможност за това, съществуват консултативни структури, които могат да послужат за тази цел. |
| --- | --- |

4.5.5.

ЕИСК предлага консултациите да се провеждат от съществуващите представителни органи както на равнището на Съюза, така и на равнището на държавите членки. Той припомня, че при невъзможност за това, съществуват консултативни структури, които могат да послужат за тази цел.

| 4.5.6. | ЕИСК препоръчва да се използва опитът и потенциалът на европейските федерации на работодателите, на предприятията, на синдикатите и на НПО, и задачата за провеждането на необходимите проучвания и изследвания да бъде предоставена по-скоро на тях, отколкото да се разчита на частни консултанти. |
| --- | --- |

4.5.6.

ЕИСК препоръчва да се използва опитът и потенциалът на европейските федерации на работодателите, на предприятията, на синдикатите и на НПО, и задачата за провеждането на необходимите проучвания и изследвания да бъде предоставена по-скоро на тях, отколкото да се разчита на частни консултанти.

| 4.5.7. | Във всеки случай, ЕИСК е готов да поеме своите отговорности в това отношение, без да се засягат другите условия на провеждане на европейския социален диалог. |
| --- | --- |

4.5.7.

Във всеки случай, ЕИСК е готов да поеме своите отговорности в това отношение, без да се засягат другите условия на провеждане на европейския социален диалог.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | ЕИСК изразява своето убеждение, че програмата REFIT би трябвало да бъде амбициозна и в същото време опростена, ясна и прозрачна. |
| --- | --- |

5.1.

ЕИСК изразява своето убеждение, че програмата REFIT би трябвало да бъде амбициозна и в същото време опростена, ясна и прозрачна.

| 5.2. | Увеличаването на броя на наименованията на плановете и програмите (по-добро регулиране, интелигентно регулиране, „мисли първо за малките“ и т.н.) доведе до известно объркване. |
| --- | --- |

5.2.

Увеличаването на броя на наименованията на плановете и програмите (по-добро регулиране, интелигентно регулиране, „мисли първо за малките“ и т.н.) доведе до известно объркване.

Йерархията на тези програми и проекти, както и тяхното взаимодействие би трябвало да се изяснят, с цел обществеността да разбира към кого са адресирани.

| 5.3. | Увеличаването на броя на органите, участващи в процеса, на каналите за консултации и за разглеждане на предложенията намалява прозрачността на операциите. |
| --- | --- |

5.3.

Увеличаването на броя на органите, участващи в процеса, на каналите за консултации и за разглеждане на предложенията намалява прозрачността на операциите.

| 5.4. | В същия дух на ефективност и прозрачност и предвид съществуващите механизми, включително на равнището на Европейския парламент, ЕИСК ще подкрепи предложението на Комисията за създаване на нова група на високо равнище, която да участва в бъдещата работа единствено ако се докаже, че тя има реална добавена стойност. Той счита, че Комисията е придобила необходимия експертен опит за подобряване на процеса. |
| --- | --- |

5.4.

В същия дух на ефективност и прозрачност и предвид съществуващите механизми, включително на равнището на Европейския парламент, ЕИСК ще подкрепи предложението на Комисията за създаване на нова група на високо равнище, която да участва в бъдещата работа единствено ако се докаже, че тя има реална добавена стойност. Той счита, че Комисията е придобила необходимия експертен опит за подобряване на процеса.

| 5.5. | ЕИСК отбелязва, че Комисията счита, че оценките на въздействието следва да се провеждат на всички етапи от законодателния процес, включително по отношение на измененията, внесени от съзаконодателите. В една система, в която има два съзаконодателни органа и където търсенето на компромис е правило, не изглежда целесъобразно един от тях да има последната дума по отношение на оценката на въздействието (съществува риск от нарушение на правилата за вземане на решения, установени от Договора). |
| --- | --- |

5.5.

ЕИСК отбелязва, че Комисията счита, че оценките на въздействието следва да се провеждат на всички етапи от законодателния процес, включително по отношение на измененията, внесени от съзаконодателите. В една система, в която има два съзаконодателни органа и където търсенето на компромис е правило, не изглежда целесъобразно един от тях да има последната дума по отношение на оценката на въздействието (съществува риск от нарушение на правилата за вземане на решения, установени от Договора).

| 5.6. | ЕИСК припомня освен това, че целта на програмата REFIT е свързана също така с прилагането на законодателството в ЕС. Насоките на Комисията за оценка на въздействието предвиждат също така да се проверява дали в определени случаи няма вероятност ефективното прилагане на законодателството да не разреши повдигнатия проблем. |
| --- | --- |

5.6.

ЕИСК припомня освен това, че целта на програмата REFIT е свързана също така с прилагането на законодателството в ЕС. Насоките на Комисията за оценка на въздействието предвиждат също така да се проверява дали в определени случаи няма вероятност ефективното прилагане на законодателството да не разреши повдигнатия проблем.

| 5.7. | ЕИСК приветства усилията, полагани от Комисията, за подпомагане и контролиране на ефективното транспониране на директивите в държавите членки. Той подчертава констатациите, посочени в 30-ия годишен доклад относно мониторинга върху прилагането на правото на ЕС (10). В доклада се посочва, че закъсненията и нарушенията засягат най-вече областите на околната среда, транспорта и данъчното облагане. ЕИСК изразява загриженост, че през 2012 г. проблемите се концентрират най-вече — и в низходящ ред — в областта на транспорта, здравеопазването, защитата на потребителите, околната среда, вътрешния пазар и услугите. |
| --- | --- |

5.7.

ЕИСК приветства усилията, полагани от Комисията, за подпомагане и контролиране на ефективното транспониране на директивите в държавите членки. Той подчертава констатациите, посочени в 30-ия годишен доклад относно мониторинга върху прилагането на правото на ЕС (10). В доклада се посочва, че закъсненията и нарушенията засягат най-вече областите на околната среда, транспорта и данъчното облагане. ЕИСК изразява загриженост, че през 2012 г. проблемите се концентрират най-вече — и в низходящ ред — в областта на транспорта, здравеопазването, защитата на потребителите, околната среда, вътрешния пазар и услугите.

| 5.8. | ЕИСК счита, че системното освобождаване от задължения, в който и да било сектор, дава възможност на държавите членки да изготвят законодателство на национално равнище, както им е угодно, което може да допринесе за увеличаване на сложността на законодателството, както и на правната несигурност и нестабилност във вътрешния пазар. ЕИСК припомня, че в предишните си становища е отправял искане за по-систематично използване, когато е уместно, на регламента като инструмент, което, в допълнение към по-голямата правна сигурност, би решило частично този проблем. |
| --- | --- |

5.8.

ЕИСК счита, че системното освобождаване от задължения, в който и да било сектор, дава възможност на държавите членки да изготвят законодателство на национално равнище, както им е угодно, което може да допринесе за увеличаване на сложността на законодателството, както и на правната несигурност и нестабилност във вътрешния пазар. ЕИСК припомня, че в предишните си становища е отправял искане за по-систематично използване, когато е уместно, на регламента като инструмент, което, в допълнение към по-голямата правна сигурност, би решило частично този проблем.

| 5.9. | ЕИСК припомня своите предишни становища относно „gold plating“ (допълнителното регулиране на национално равнище и налагането на по-строги изисквания, които не произтичат от правото на ЕС) и интелигентното регулиране, в които призова за по-високо качество на приеманите правни текстове. Той счита, че е необходимо да се продължат усилията в тази насока в интерес на ефективното изпълнение на политическите цели на Европейския съюз. |
| --- | --- |

5.9.

ЕИСК припомня своите предишни становища относно „gold plating“ (допълнителното регулиране на национално равнище и налагането на по-строги изисквания, които не произтичат от правото на ЕС) и интелигентното регулиране, в които призова за по-високо качество на приеманите правни текстове. Той счита, че е необходимо да се продължат усилията в тази насока в интерес на ефективното изпълнение на политическите цели на Европейския съюз.

| 5.10. | ЕИСК припомня също така, че в определени случаи саморегулирането и/или съвместното регулиране могат да се окажат полезен помощен инструмент или да допълват законодателната дейност, ако са правилно формулирани в контекста на широка законодателна рамка, ясно и точно определена, и която се ръководи от принципи на прозрачност, представителност, независимост, ефективност и отговорност. |
| --- | --- |

5.10.

ЕИСК припомня също така, че в определени случаи саморегулирането и/или съвместното регулиране могат да се окажат полезен помощен инструмент или да допълват законодателната дейност, ако са правилно формулирани в контекста на широка законодателна рамка, ясно и точно определена, и която се ръководи от принципи на прозрачност, представителност, независимост, ефективност и отговорност.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ C 48, 15.2.2011 г., стр. 107, ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 87 и ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 33.

1

(2)  „Регулаторна пригодност на ЕС“ COM(2012) 746 final и „Пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT): резултати и следващи стъпки“ COM(2013) 685 final.

2

(3)  Трети стратегически преглед на програмата за по-добро регулиране в Европейския съюз COM(2009) 15 final; Съобщение на Комисията относно „Разумно регулиране в Европейския съюз“ COM(2010) 543 final; Съобщение на Комисията, озаглавено „Интелигентното регулиране — отговор на нуждите на малките и средните предприятия“ COM(2013) 122 final.

3

(4)  ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 33, ОВ C 248, 25.8.2011 г., стр. 87 и ОВ C 48, 15.2.2011 г., стр. 107.

4

(5)  ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 33.

5

(6)  Резолюция на Европейския парламент от 4 февруари 2014 г.„относно регулаторната пригодност на ЕС, субсидиарността и пропорционалността — 19-и доклад относно „По-доброто законотворчество“ за 2011 г.“, в която, освен необходимостта от наличието на опростено, ефективно и ефикасно, лесно за разбиране и достъпно законодателство при минимални разходи, се подчертава, че „оценяването на въздействието на новите регламенти върху малките и средните предприятия или върху големите дружества не трябва нито да доведе до дискриминация между работниците въз основа на размера на дружествата, които са ги наели на работа, нито да накърнява основните права на работниците, включително правото на информиране и консултиране, или техните условия на труд, благосъстояние на работното място и права на социална сигурност, нито да възпрепятства подобрения на тези права или тяхната защита на работното място по отношение на съществуващите и новите рискове, свързани с работата“.

6

19-и доклад относно „По-доброто законотворчество“ за 2011 г.“

„оценяването на въздействието на новите регламенти върху малките и средните предприятия или върху големите дружества не трябва нито да доведе до дискриминация между работниците въз основа на размера на дружествата, които са ги наели на работа, нито да накърнява основните права на работниците, включително правото на информиране и консултиране, или техните условия на труд, благосъстояние на работното място и права на социална сигурност, нито да възпрепятства подобрения на тези права или тяхната защита на работното място по отношение на съществуващите и новите рискове, свързани с работата“

Европейският съвет от 26 и 27 юни 2014 г. от своя страна заяви, че „Комисията, останалите институции на ЕС и държавите членки се приканват да продължат изпълнението на програмата REFIT по амбициозен начин, като вземат предвид защитата на потребителите и работниците, както и опасенията, свързани със здравето и околната среда“.

„Комисията, останалите институции на ЕС и държавите членки се приканват да продължат изпълнението на програмата REFIT по амбициозен начин, като вземат предвид защитата на потребителите и работниците, както и опасенията, свързани със здравето и околната среда“

(7)  По-специално относно REACH, околната среда, достиженията на правото на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд, защитата на бременните работнички и улеснения достъп до родителски отпуск, здравословните и безопасни условия на труд във фризьорските салони, мускулно-скелетните смущения, канцерогените или мутагените, тахографите, работното време, работата на непълно работно време, временната заетост, предоставянето на информация и консултации, информацията за трудовите договори, етикетирането на хранителни продукти или продуктите, свързани с околната среда, листовките за употреба на лекарства и задълженията, свързани с предоставянето на информация относно разходите за финансови услуги.

7

(8)  IAB Report 2012 (Доклад за 2012 г. на Комитета за оценка на въздействието), IAB Report 2013 (Доклад за 2013 г. на Комитета за оценка на въздействието).

8

(9)  Списък на всички референтни документи за оценка на въздействието, поместени на уебсайта на Комисията (на английски език): Commission Impact Assessment Guidelines (Насоки на Комисията за оценка на въздействието, януари 2009 г.) Guidelines (Насоки); Приложения 1 — 13; Други референтни документи на генералните дирекции Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Оперативни насоки за извършване на оценка на въздействието върху микропредприятия) (Генерален секретариат + ГД „Предприятия и промишленост“); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System — A „Competitiveness Proofing“ Toolkit for use in Impact Assessments (Оперативни насоки за оценка на въздействията върху секторната конкурентоспособност в рамките на системата за оценка на въздействието на Комисията — Инструментариум за използване при извършване на оценки на въздействието за „Преглед на въздействието върху конкурентоспособността“); Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments (Оперативни насоки за вземане под внимание на основните права в оценките на въздействието на Комисията); Assessing Social Impacts (Оценяване на социалните въздействия); Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System (Оценяване на териториалните въздействия — оперативни насоки за оценка на въздействията на регионално и местно равнище в рамките на системата за оценка на въздействието на Комисията).

9

(10)  http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_bg.pdf

10

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет — Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост: план за действие на ЕС“

(COM(2014) 392 final)

(2015/C 230/11)

| Докладчик: | г-н Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE

На 16 юли 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет — Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост: план за действие на ЕС“

COM(2014) 392 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 144 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя цялостния подход на Комисията, състоящ се в приемането на:






  — | план за действие за борба срещу нарушенията на правата на интелектуална собственост (ПИС) в Европейския съюз. Планът за действие съдържа серия от мерки, с които се цели пренасочване на политиката на ЕС за защита на правата върху интелектуалната собственост (ПИС) към нарушенията с търговско измерение съгласно подхода „следвай парите“ („follow the money“); и |
| --- | --- | --- |

1.1.

ЕИСК подкрепя цялостния подход на Комисията, състоящ се в приемането на:

—

план за действие за борба срещу нарушенията на правата на интелектуална собственост (ПИС) в Европейския съюз. Планът за действие съдържа серия от мерки, с които се цели пренасочване на политиката на ЕС за защита на правата върху интелектуалната собственост (ПИС) към нарушенията с търговско измерение съгласно подхода „следвай парите“ („follow the money“); и

| — | стратегия за прилагане и зачитане на ПИС в трети държави, имаща за цел определянето на подход с международно измерение, като се направи преглед на последните достижения и се представят решения за усъвършенстване на начините на действие, с които Комисията разполага в момента, с цел да се насърчат по-строги мерки в третите държави в областта на интелектуалната собственост и да се прекрати търговията с фалшифицирани стоки, |
| --- | --- |

—

стратегия за прилагане и зачитане на ПИС в трети държави, имаща за цел определянето на подход с международно измерение, като се направи преглед на последните достижения и се представят решения за усъвършенстване на начините на действие, с които Комисията разполага в момента, с цел да се насърчат по-строги мерки в третите държави в областта на интелектуалната собственост и да се прекрати търговията с фалшифицирани стоки,

тъй като посегателството на интелектуалната собственост е международно явление, трябва да се търси цялостно решение.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя целта на плана за действие за борба с нарушенията на правата върху интелектуалната собственост с търговско измерение, тъй като те вредят на инвестициите в иновации и в създаване на устойчиви работни места в Европейския съюз и причиняват загуба на данъчни приходи. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК подкрепя целта на плана за действие за борба с нарушенията на правата върху интелектуалната собственост с търговско измерение, тъй като те вредят на инвестициите в иновации и в създаване на устойчиви работни места в Европейския съюз и причиняват загуба на данъчни приходи.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва все по-значимата роля на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM) при разработването и подкрепянето на стратегиите на Европейската комисия за насърчаване и защита на ПИС, към които спада и залегналият в основата на плана за действие подход, насочен към постигането на многобройни цели. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК отбелязва все по-значимата роля на Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM) при разработването и подкрепянето на стратегиите на Европейската комисия за насърчаване и защита на ПИС, към които спада и залегналият в основата на плана за действие подход, насочен към постигането на многобройни цели.

| 1.4. | ЕИСК подкрепя прагматичния подход на Комисията, при който се отдава предпочитание на инструменти като „следвай парите“ и участието на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК подкрепя прагматичния подход на Комисията, при който се отдава предпочитание на инструменти като „следвай парите“ и участието на заинтересованите страни.

| 1.5. | ЕИСК може да приеме насочения към постигането на многобройни цели подход на Комисията, ако тези цели бъдат по-добре дефинирани и характеризирани по отношение на техните качествени и количествени аспекти; и по-специално приветства комуникационните кампании на Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост („Обсерваторията“) за повишаване на осведомеността на младите хора (1) относно въздействието на нарушенията на правата върху интелектуалната собственост, но също така и на съдиите и на правистите (2). |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК може да приеме насочения към постигането на многобройни цели подход на Комисията, ако тези цели бъдат по-добре дефинирани и характеризирани по отношение на техните качествени и количествени аспекти; и по-специално приветства комуникационните кампании на Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост („Обсерваторията“) за повишаване на осведомеността на младите хора (1) относно въздействието на нарушенията на правата върху интелектуалната собственост, но също така и на съдиите и на правистите (2).

| 1.6. | ЕИСК приветства вниманието, което Комисията оказва на МСП, за да се улесни техният достъп до обжалване по съдебен ред; подкрепя и европейския проект IPorta — система за подкрепа на МСП (3), която отчита въпросите, свързани със защитата на правата върху интелектуалната собственост, и координира националното подпомагане. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК приветства вниманието, което Комисията оказва на МСП, за да се улесни техният достъп до обжалване по съдебен ред; подкрепя и европейския проект IPorta — система за подкрепа на МСП (3), която отчита въпросите, свързани със защитата на правата върху интелектуалната собственост, и координира националното подпомагане.

| 1.7. | ЕИСК приканва Комисията да гарантира, че средствата за достъп и ефективна защита на интелектуалната собственост в Европа са достъпни, включително финансово, за всички предприятия, независимо от размера им. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК приканва Комисията да гарантира, че средствата за достъп и ефективна защита на интелектуалната собственост в Европа са достъпни, включително финансово, за всички предприятия, независимо от размера им.

| 1.8. | Комитетът обаче изразява съжаление, че Комисията се ограничава до незаконодателни инструменти, без дори да спомене възможността за оценка на съществуващите правни инструменти и ползата от тяхното преразглеждане. В това отношение ЕИСК подчертава, че Комисията би могла да прояви повече амбиции и да вземе под внимание и този параметър. |
| --- | --- |

1.8.

Комитетът обаче изразява съжаление, че Комисията се ограничава до незаконодателни инструменти, без дори да спомене възможността за оценка на съществуващите правни инструменти и ползата от тяхното преразглеждане. В това отношение ЕИСК подчертава, че Комисията би могла да прояви повече амбиции и да вземе под внимание и този параметър.

| 1.9. | ЕИСК има резерви относно ролята, която Комисията отдава на въвеждането на доброволни системи, протоколи за доброволни споразумения и добри практики в област, в която съществуват фалшифициране и пиратство. |
| --- | --- |

1.9.

ЕИСК има резерви относно ролята, която Комисията отдава на въвеждането на доброволни системи, протоколи за доброволни споразумения и добри практики в област, в която съществуват фалшифициране и пиратство.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Планът за действие на ЕС „Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост“ обхваща десет конкретни действия, чрез които се предвижда нова политика, предполагаща създаването и използването на инструменти за противодействие най-вече на дейностите, които се явяват нарушение с търговско измерение на правата върху интелектуалната собственост. Тези дейности нанасят най-големи щети и са сериозно предизвикателство пред ЕС, тъй като вредят на инвестициите в иновации и в създаване на устойчиви работни места и причиняват загуба на данъчни приходи. |
| --- | --- |

2.1.

Планът за действие на ЕС „Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост“ обхваща десет конкретни действия, чрез които се предвижда нова политика, предполагаща създаването и използването на инструменти за противодействие най-вече на дейностите, които се явяват нарушение с търговско измерение на правата върху интелектуалната собственост. Тези дейности нанасят най-големи щети и са сериозно предизвикателство пред ЕС, тъй като вредят на инвестициите в иновации и в създаване на устойчиви работни места и причиняват загуба на данъчни приходи.

| 2.2. | Новите инструменти, които засега са незаконодателни, обхващат поредица от действия, основаващи се на подхода „следвай парите“ („follow the money“), крайната цел на който е да не се позволи на нарушителите, чиито прояви са с „търговско измерение“, да имат достъп до средства за популяризиране и дистрибуция на фалшифицирани продукти, както и тези нарушители да бъдат лишени от приходи. |
| --- | --- |

2.2.

Новите инструменти, които засега са незаконодателни, обхващат поредица от действия, основаващи се на подхода „следвай парите“ („follow the money“), крайната цел на който е да не се позволи на нарушителите, чиито прояви са с „търговско измерение“, да имат достъп до средства за популяризиране и дистрибуция на фалшифицирани продукти, както и тези нарушители да бъдат лишени от приходи.

| 2.3. | Целите на плана за действие на ЕС „Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост“, съдържащи се в съобщението на Комисията, във връзка с което е и настоящото становище, както и целите на стратегията за защитата и прилагането на правата върху интелектуалната собственост в трети държави, са едни и същи:






  i) | да се използват всички възможни средства за ефикасно разубеждаване и възпрепятстване на навлизането и разпространението на вътрешния пазар на фалшифицирани продукти от трети държави; и |
| --- | --- | --- |

2.3.

Целите на плана за действие на ЕС „Към обновен консенсус относно прилагането на правата върху интелектуалната собственост“, съдържащи се в съобщението на Комисията, във връзка с което е и настоящото становище, както и целите на стратегията за защитата и прилагането на правата върху интелектуалната собственост в трети държави, са едни и същи:

i)

да се използват всички възможни средства за ефикасно разубеждаване и възпрепятстване на навлизането и разпространението на вътрешния пазар на фалшифицирани продукти от трети държави; и

| ii) | да се насърчават инвестициите, растежът и заетостта в секторите, зависещи от интелектуалната собственост, които заемат съществено място в нашите икономики. |
| --- | --- |

ii)

да се насърчават инвестициите, растежът и заетостта в секторите, зависещи от интелектуалната собственост, които заемат съществено място в нашите икономики.

| 2.4. | Също така важен елемент на това начинание е по-доброто осъзнаване от страна на потребителите и производителите на последиците от нарушенията на ПИС посредством дебати и кампании за повишаване на осведомеността им. |
| --- | --- |

2.4.

Също така важен елемент на това начинание е по-доброто осъзнаване от страна на потребителите и производителите на последиците от нарушенията на ПИС посредством дебати и кампании за повишаване на осведомеността им.

| 2.5. | В европейски мащаб действията ще се осъществяват от Комисията, когато е необходимо — в партньорство със Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM), към която от юни 2012 г. функционира Обсерваторията (4). Проучване, което Обсерваторията публикува на 25 ноември 2013 г. (5), показа липсата на разбиране, по-специално сред по-младите респонденти, относно мащаба на въздействието на нарушенията на ПИС върху запазването и създаването на работни места, свързани с интелектуалната собственост. То също така показа, че по-младите европейци смятат, че от инфраструктурата за интелектуална собственост се възползват най-вече големите компании. |
| --- | --- |

2.5.

В европейски мащаб действията ще се осъществяват от Комисията, когато е необходимо — в партньорство със Службата за хармонизация във вътрешния пазар (OHIM), към която от юни 2012 г. функционира Обсерваторията (4). Проучване, което Обсерваторията публикува на 25 ноември 2013 г. (5), показа липсата на разбиране, по-специално сред по-младите респонденти, относно мащаба на въздействието на нарушенията на ПИС върху запазването и създаването на работни места, свързани с интелектуалната собственост. То също така показа, че по-младите европейци смятат, че от инфраструктурата за интелектуална собственост се възползват най-вече големите компании.

| 2.6. | Следователно Комисията реши да се придържа към подход, насочен към постигането на многобройни цели, като отчита анализа на причините, поради които фалшифицираните продукти стават все по-търсени от младите хора от поколението на цифровите технологии. Част от тази стратегия съдържа разработването от Обсерваторията на комуникационни средства за повишаване на осведомеността сред гражданите на Съюза относно въздействието на нарушенията на ПИС и по-конкретно върху заетостта и икономиката. |
| --- | --- |

2.6.

Следователно Комисията реши да се придържа към подход, насочен към постигането на многобройни цели, като отчита анализа на причините, поради които фалшифицираните продукти стават все по-търсени от младите хора от поколението на цифровите технологии. Част от тази стратегия съдържа разработването от Обсерваторията на комуникационни средства за повишаване на осведомеността сред гражданите на Съюза относно въздействието на нарушенията на ПИС и по-конкретно върху заетостта и икономиката.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | Комисията засега не дава подробности за съдържанието на тези мерки, но уверява, че ще предприеме консултации за незаконодателните инструменти, сред които е и подходът „следвай парите“ („follow the money“), крайната цел на който е лишаване на нарушителите, чиито прояви са с търговско измерение, от средствата за популяризиране и дистрибуция на фалшифицирани стоки, както и лишаването им от приходи. Тези инструменти ще бъдат изработени прозрачно и прецизно, така че ефикасността им в борбата срещу нарушенията на правата върху интелектуалната собственост да бъде гарантирана. |
| --- | --- |

3.1.

Комисията засега не дава подробности за съдържанието на тези мерки, но уверява, че ще предприеме консултации за незаконодателните инструменти, сред които е и подходът „следвай парите“ („follow the money“), крайната цел на който е лишаване на нарушителите, чиито прояви са с търговско измерение, от средствата за популяризиране и дистрибуция на фалшифицирани стоки, както и лишаването им от приходи. Тези инструменти ще бъдат изработени прозрачно и прецизно, така че ефикасността им в борбата срещу нарушенията на правата върху интелектуалната собственост да бъде гарантирана.

| 3.2. | Правната уредба ще бъде подкрепена с дейности на сътрудничество между европейските органи и разисквания/преговори с трети държави. Като пример за това може да бъде използването на „всички средства, за да се възпира и възпрепятства влизането и разпространението на незаконни продукти на пазарите“ на ЕС и на пазарите на трети държави. |
| --- | --- |

3.2.

Правната уредба ще бъде подкрепена с дейности на сътрудничество между европейските органи и разисквания/преговори с трети държави. Като пример за това може да бъде използването на „всички средства, за да се възпира и възпрепятства влизането и разпространението на незаконни продукти на пазарите“ на ЕС и на пазарите на трети държави.

| 3.3. | Тези „незаконодателни“ инструменти ще се опират на добрата воля на заинтересованите страни и следователно няма да се прибягва до нови законодателни инструменти, но пък ще се разчита на вече съществуващи такива. Предимството на тези договорени решения е в бързината на прилагането им. Тези предпазни мерки ще позволят да се повиши ефикасността на процедурите по обжалване пред гражданските съдилища. Тази цел ще бъде постигната единствено при условие че мерките са изготвени прозрачно и че отчитат настоящите публични интереси. |
| --- | --- |

3.3.

Тези „незаконодателни“ инструменти ще се опират на добрата воля на заинтересованите страни и следователно няма да се прибягва до нови законодателни инструменти, но пък ще се разчита на вече съществуващи такива. Предимството на тези договорени решения е в бързината на прилагането им. Тези предпазни мерки ще позволят да се повиши ефикасността на процедурите по обжалване пред гражданските съдилища. Тази цел ще бъде постигната единствено при условие че мерките са изготвени прозрачно и че отчитат настоящите публични интереси.

| 3.4. | ЕИСК счита, че този ограничен подход към саморегулирането под формата на „доброволни споразумения“ или „добри практики“ не замества законодателно действие в области, които трябва да бъдат обект на ефективно регулиране. |
| --- | --- |

3.4.

ЕИСК счита, че този ограничен подход към саморегулирането под формата на „доброволни споразумения“ или „добри практики“ не замества законодателно действие в области, които трябва да бъдат обект на ефективно регулиране.

4.   Понятието „търговско измерение“

| 4.1. | Понятието „търговско измерение“, насочено към мерките, изложени в плана за действие на Комисията, е значително по-обширно, отколкото се предполага. Впрочем в това отношение планът за действие е доста лаконичен, но ЕИСК отбелязва, че понятието вече съществува в достиженията на правото на ЕС и че то позволява да се подсилят забранителните мерки и гражданскоправните санкции. |
| --- | --- |

4.1.

Понятието „търговско измерение“, насочено към мерките, изложени в плана за действие на Комисията, е значително по-обширно, отколкото се предполага. Впрочем в това отношение планът за действие е доста лаконичен, но ЕИСК отбелязва, че понятието вече съществува в достиженията на правото на ЕС и че то позволява да се подсилят забранителните мерки и гражданскоправните санкции.

| 4.2. | ЕИСК подчертава, че „търговското измерение“ може да се отнася за сделки, които не се извършват непременно с „търговски цели“. |
| --- | --- |

4.2.

ЕИСК подчертава, че „търговското измерение“ може да се отнася за сделки, които не се извършват непременно с „търговски цели“.

| 4.3. | В Директива 2004/48/ЕО относно упражняването на права върху интелектуалната собственост (6) се среща понятието и то е основание за някои процедури по гражданскоправно обжалване. Например критерият за „търговски мащаб“ позволява на съдия от национален съд да постанови обезпечителни мерки, като например предохранителното конфискуване на движимото или недвижимото имущество на предполагаемия извършител, включително блокиране на неговите банкови сметки и други активи (член 9, параграф 2 от директивата). В някои държави членки този критерий се използва и като задействащ механизъм за наказателни санкции, въпреки че не е включен в достиженията на правото на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.

В Директива 2004/48/ЕО относно упражняването на права върху интелектуалната собственост (6) се среща понятието и то е основание за някои процедури по гражданскоправно обжалване. Например критерият за „търговски мащаб“ позволява на съдия от национален съд да постанови обезпечителни мерки, като например предохранителното конфискуване на движимото или недвижимото имущество на предполагаемия извършител, включително блокиране на неговите банкови сметки и други активи (член 9, параграф 2 от директивата). В някои държави членки този критерий се използва и като задействащ механизъм за наказателни санкции, въпреки че не е включен в достиженията на правото на ЕС.

| 4.4. | В други законодателни инструменти на ЕС се използват сходни с „търговското измерение“ понятия; така в Директива 2001/29/ЕО относно хармонизирането на някои аспекти на авторското право и сродните му права в информационното общество (7) се упоменават концепциите „търговски характер“, „търговска цел“, „пряка или непряка икономическа или търговска изгода“ или „използване с търговска цел“.
  Член 13, параграф 1, буква а) от Директива 98/71/ЕО от 13 октомври 1998 г. относно правната защита на индустриални дизайни (8) се отнася за ограниченията на правата, съдържащи се в правата върху индустриален дизайн, и гласи: „Правата, съдържащи се в правото върху индустриален дизайн при регистрация, не се упражняват по отношение на действия, извършени при частни условия и с нетърговски цели“. |
| --- | --- |

4.4.

В други законодателни инструменти на ЕС се използват сходни с „търговското измерение“ понятия; така в Директива 2001/29/ЕО относно хармонизирането на някои аспекти на авторското право и сродните му права в информационното общество (7) се упоменават концепциите „търговски характер“, „търговска цел“, „пряка или непряка икономическа или търговска изгода“ или „използване с търговска цел“.

Член 13, параграф 1, буква а) от Директива 98/71/ЕО от 13 октомври 1998 г. относно правната защита на индустриални дизайни (8) се отнася за ограниченията на правата, съдържащи се в правата върху индустриален дизайн, и гласи: „Правата, съдържащи се в правото върху индустриален дизайн при регистрация, не се упражняват по отношение на действия, извършени при частни условия и с нетърговски цели“.

| 4.5. | Следователно съдията е този, който се произнася за всеки отделен случай, с риск да се създаде несъгласувана, непригодна и оттам несигурна съдебна практика. |
| --- | --- |

4.5.

Следователно съдията е този, който се произнася за всеки отделен случай, с риск да се създаде несъгласувана, непригодна и оттам несигурна съдебна практика.

| 4.6. | Осъзнавайки двусмислието на понятието и произтичащата от това правна несигурност, службите на Комисията насърчиха Обсерваторията да събере данни от националните съдебни практики във връзка с нарушенията на ПИС, за да може, наред с другото, понятието да се доуточни. Освен това, след покана за изразяване на интерес, отправена миналото лято към университетските среди с цел да се анализират икономическите понятия в областта на интелектуалната собственост, на 19 септември 2014 г. беше организиран първи икономически семинар. По този повод специалисти дискутираха практическата употреба на понятията „търговско измерение“ и „търговска цел“ в контекста на нарушенията на интелектуалната собственост (9) и начина, по който те следва да се разбират в икономически контекст. |
| --- | --- |

4.6.

Осъзнавайки двусмислието на понятието и произтичащата от това правна несигурност, службите на Комисията насърчиха Обсерваторията да събере данни от националните съдебни практики във връзка с нарушенията на ПИС, за да може, наред с другото, понятието да се доуточни. Освен това, след покана за изразяване на интерес, отправена миналото лято към университетските среди с цел да се анализират икономическите понятия в областта на интелектуалната собственост, на 19 септември 2014 г. беше организиран първи икономически семинар. По този повод специалисти дискутираха практическата употреба на понятията „търговско измерение“ и „търговска цел“ в контекста на нарушенията на интелектуалната собственост (9) и начина, по който те следва да се разбират в икономически контекст.

| 4.7. | Предвид значимостта на тези дискусии ЕИСК изразява желание службите на Комисията да анализират този въпрос и да споделят своите заключения със заинтересованите страни, в това число и гражданското общество. |
| --- | --- |

4.7.

Предвид значимостта на тези дискусии ЕИСК изразява желание службите на Комисията да анализират този въпрос и да споделят своите заключения със заинтересованите страни, в това число и гражданското общество.

5.   „Следвай парите“

| 5.1. | В съобщението се разглеждат както интернет, така и мрежите за материално разпространение. Обхванати са продукти с цифров и нецифров характер, нарушенията на правата върху интелектуалната собственост, нанасящи вреди на създаването, популяризирането, дистрибуцията и използването им. Подходът „следвай парите“ се състои следователно в разколебаването на нарушителите да търгуват незаконно с фалшифицирани стоки. |
| --- | --- |

5.1.

В съобщението се разглеждат както интернет, така и мрежите за материално разпространение. Обхванати са продукти с цифров и нецифров характер, нарушенията на правата върху интелектуалната собственост, нанасящи вреди на създаването, популяризирането, дистрибуцията и използването им. Подходът „следвай парите“ се състои следователно в разколебаването на нарушителите да търгуват незаконно с фалшифицирани стоки.

| 5.2. | Прилагането на този подход трябва да осигури вземането на необходимите предохранителни мерки от всички заинтересовани страни от веригата с висока добавена стойност в областта на интелектуалната собственост с цел да се запази конкурентоспособността им на пазара. Иновациите трябва да останат водещата нишка на тези пазари, за да се стимулират инвестициите в творческо-иновационните дейности. |
| --- | --- |

5.2.

Прилагането на този подход трябва да осигури вземането на необходимите предохранителни мерки от всички заинтересовани страни от веригата с висока добавена стойност в областта на интелектуалната собственост с цел да се запази конкурентоспособността им на пазара. Иновациите трябва да останат водещата нишка на тези пазари, за да се стимулират инвестициите в творческо-иновационните дейности.

| 5.3. | Това следва да засили доверието в цифровите пазари и да позволи дистрибуцията на конкурентоспособни продукти с висока добавена стойност в областта на интелектуалната собственост, а така също и растежа и подема на тези пазари. Целта е преминаването от политика в областта на интелектуалната собственост, насочена към санкциониране и компенсиране на нарушенията на ПИС, към по-превантивна и приобщаваща перспектива, която да гарантира и предоставя на потребителя на вътрешния пазар широк и разнообразен спектър от продукти с висока добавена стойност в областта на интелектуалната собственост. |
| --- | --- |

5.3.

Това следва да засили доверието в цифровите пазари и да позволи дистрибуцията на конкурентоспособни продукти с висока добавена стойност в областта на интелектуалната собственост, а така също и растежа и подема на тези пазари. Целта е преминаването от политика в областта на интелектуалната собственост, насочена към санкциониране и компенсиране на нарушенията на ПИС, към по-превантивна и приобщаваща перспектива, която да гарантира и предоставя на потребителя на вътрешния пазар широк и разнообразен спектър от продукти с висока добавена стойност в областта на интелектуалната собственост.

| 5.4. | Комисията предлага на всеки две години да публикува доклад за наблюдение относно прилагането на тази политика. ЕИСК ще настоява първият доклад да съдържа приложими показатели и да бъде публикуван своевременно. |
| --- | --- |

5.4.

Комисията предлага на всеки две години да публикува доклад за наблюдение относно прилагането на тази политика. ЕИСК ще настоява първият доклад да съдържа приложими показатели и да бъде публикуван своевременно.

| 5.5. | Укрепването на сигурността на платежните услуги с процедури по обжалване в случай на неумишлено купуване на фалшифицирани стоки може също да увеличи защитата на потребителите и тяхното доверие във вътрешния пазар. По този повод Комисията обяви обществена консултация във връзка с въздействието на режимите за защита на потребителите върху борбата срещу нарушенията на ПИС, имащи търговско измерение. |
| --- | --- |

5.5.

Укрепването на сигурността на платежните услуги с процедури по обжалване в случай на неумишлено купуване на фалшифицирани стоки може също да увеличи защитата на потребителите и тяхното доверие във вътрешния пазар. По този повод Комисията обяви обществена консултация във връзка с въздействието на режимите за защита на потребителите върху борбата срещу нарушенията на ПИС, имащи търговско измерение.

| 5.6. | Като отчита тясната връзка между двете инициативи на Комисията и значението на подхода „следвай парите“, ЕИСК изразява желание Комисията да предприеме широкомащабна консултация по кардиналния въпрос за защита на потребителите в областта на платежните услуги и също така да обхване цялостно подхода „следвай парите“. |
| --- | --- |

5.6.

Като отчита тясната връзка между двете инициативи на Комисията и значението на подхода „следвай парите“, ЕИСК изразява желание Комисията да предприеме широкомащабна консултация по кардиналния въпрос за защита на потребителите в областта на платежните услуги и също така да обхване цялостно подхода „следвай парите“.

| 5.7. | ЕИСК призовава също службите на Комисията да се консултират с икономическите участници, за да получат обратна връзка относно вземането под внимание на печалбата на нарушителя, когато се прави преценка на сумата на обезщетенията и лихвите в случай на фалшифицирани продукти (10). |
| --- | --- |

5.7.

ЕИСК призовава също службите на Комисията да се консултират с икономическите участници, за да получат обратна връзка относно вземането под внимание на печалбата на нарушителя, когато се прави преценка на сумата на обезщетенията и лихвите в случай на фалшифицирани продукти (10).

6.   Малките и средните предприятия

| 6.1. | В някои държави членки темата за интелектуалната собственост представлява интерес за половината МСП (54 %), или пък е тема позната (46 %), но възприемана като скъпа, сложна и дълга. В една икономика, доминирана от познанието, където нематериални елементи като ноу-хау, репутация, дизайн или имидж са придобили огромно значение, подобна ситуация е странна (11). |
| --- | --- |

6.1.

В някои държави членки темата за интелектуалната собственост представлява интерес за половината МСП (54 %), или пък е тема позната (46 %), но възприемана като скъпа, сложна и дълга. В една икономика, доминирана от познанието, където нематериални елементи като ноу-хау, репутация, дизайн или имидж са придобили огромно значение, подобна ситуация е странна (11).

| 6.2. | Освен това става ясно, че онези МСП, които включват индустриалната собственост в своята стратегия за развитие, имат по-добри икономически показатели от другите, както сочат някои данни. Така 32-мата носители на наградите във Франция на Института за индустриална собственост (Institut de la propriété industrielle — INPI) за иновации през 2010 г. в категорията на МСП са създали 614 работни места след 2006 г., а между 2006 и 2009 г. са умножили петкратно своя оборот и са удвоили износа си. В същото време тези предприятия са увеличили усилията си за НИРД с бюджетно увеличение от 65,6 % (12). |
| --- | --- |

6.2.

Освен това става ясно, че онези МСП, които включват индустриалната собственост в своята стратегия за развитие, имат по-добри икономически показатели от другите, както сочат някои данни. Така 32-мата носители на наградите във Франция на Института за индустриална собственост (Institut de la propriété industrielle — INPI) за иновации през 2010 г. в категорията на МСП са създали 614 работни места след 2006 г., а между 2006 и 2009 г. са умножили петкратно своя оборот и са удвоили износа си. В същото време тези предприятия са увеличили усилията си за НИРД с бюджетно увеличение от 65,6 % (12).

| 6.3. | Поради това ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, залагащ върху подобряване на достъпността на обжалването по съдебен ред за МСП в най-общ план (13) и по-конкретно при искове, свързани с интелектуална собственост. Действително финансовата цена и сложността на съдебните процедури често разколебават иновативните МСП да защитават правата си върху интелектуалната собственост, включително такива, произтичащи от основни патенти. |
| --- | --- |

6.3.

Поради това ЕИСК подкрепя подхода на Комисията, залагащ върху подобряване на достъпността на обжалването по съдебен ред за МСП в най-общ план (13) и по-конкретно при искове, свързани с интелектуална собственост. Действително финансовата цена и сложността на съдебните процедури често разколебават иновативните МСП да защитават правата си върху интелектуалната собственост, включително такива, произтичащи от основни патенти.

| 6.4. | Финансовата цена е определящ фактор за инвестициите на европейските предприятия в иновации. Ето защо защитата на интелектуалната собственост, подновяването на правата върху интелектуална собственост и тяхната защита трябва да бъдат достъпни. В този контекст единният патент би могъл да стимулира предприятията, включително МСП, младите предприемачи и новосъздадените предприятия да защитават своите изобретения, при условие че цените за получаването им са разумни, а не възпиращи. Предприятията би трябвало също така да имат достъп на разумни цени до правосъдие, включително до Единния патентен съд. |
| --- | --- |

6.4.

Финансовата цена е определящ фактор за инвестициите на европейските предприятия в иновации. Ето защо защитата на интелектуалната собственост, подновяването на правата върху интелектуална собственост и тяхната защита трябва да бъдат достъпни. В този контекст единният патент би могъл да стимулира предприятията, включително МСП, младите предприемачи и новосъздадените предприятия да защитават своите изобретения, при условие че цените за получаването им са разумни, а не възпиращи. Предприятията би трябвало също така да имат достъп на разумни цени до правосъдие, включително до Единния патентен съд.

| 6.5. | МСП трябва също да приемат стратегии за маркетинг и разпространение, но много от тях не го правят ефикасно поради липса на умения и експертен опит, необходими, за да защитят и популяризират ефективно своите права върху интелектуалната собственост, както именно се подчертава и в плана за действие на Комисията. |
| --- | --- |

6.5.

МСП трябва също да приемат стратегии за маркетинг и разпространение, но много от тях не го правят ефикасно поради липса на умения и експертен опит, необходими, за да защитят и популяризират ефективно своите права върху интелектуалната собственост, както именно се подчертава и в плана за действие на Комисията.

| 6.6. | ЕИСК подкрепя във връзка с това европейския проект IPorta — система за подкрепа (14), която отчита въпросите, свързани със защитата на правата върху интелектуалната собственост, и координира националното подпомагане. |
| --- | --- |

6.6.

ЕИСК подкрепя във връзка с това европейския проект IPorta — система за подкрепа (14), която отчита въпросите, свързани със защитата на правата върху интелектуалната собственост, и координира националното подпомагане.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  https://oami.europa.eu/ohimportal/fr/web/observatory/news/-/action/view/1251336

1

(2)  Семинар на съдиите относно фалшифицирането на продукти и изпирането на пари, проведен на 16 и 17 октомври 2014 г. в Службата за хармонизация във вътрешния пазар („OHMI“) https://oami.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/news/-/action/view/1574263. Вж. също ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 73 и COM(2014) 144 final.

2

съдиите относно фалшифицирането на продукти и изпирането на пари, проведен на 16 и 17 октомври 2014 г.

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_fr.htm

3

(4)  Регламент (ЕС) No 386/2012 от 19 април 2012 г. оправомощава OHIM да изпълнява различни задачи, имащи за цел улесняване и подпомагане на дейностите на националните органи, частния сектор и институциите на ЕС в борбата с нарушенията на правата върху интелектуалната собственост. Тези задачи не включват участие в отделни операции или разследвания, извършвани от националните органи, нито въпросите, обхванати от част III, дял V от Договора за функционирането на Европейския съюз (напр. наказателно и полицейско сътрудничество).

4

(5)  Вж. уебсайта oami.europa.eu. Проучването се основава на преглед на литературата по въпроса, на качествено проучване сред 250 европейски граждани на възраст между 15 и 65 години и на количествено проучване, в което над 26  000 европейци са изразили вижданията си в телефонни интервюта.

5

(6)  Вж. ОВ L 195, 16.6.2004 г., стр. 16.

6

(7)  Вж. ОВ L 167, 22.6.2001 г., стр. 10.

7

(8)  Вж. ОВ L 289, 28.10.1998 г., стр. 28.

8

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/workshops/140919-workshop_en.pdf

9

(10)  Във Франция, например, този принцип вече съществува (вж. Закон No 2014-315 от 11 март 2014 г., в сила от 14 март 2014 г.). Член L615-7 от Кодекса за интелектуалната собственост, изменен с член 2 от посочения закон, определя, че занапред при изчисляването на обезщетенията и лихвите, съдът трябва да разглежда отделно отрицателните икономически последици, моралните вреди и печалбите, реализирани от нарушителя, включително икономиите от интелектуални, материални и промоционални инвестиции. Но изглежда, че прилагането на практика е трудно, често поради трудности в доказването на печалбата, реализирана от нарушителя.

10

обезщетенията и лихвите

отделно

(11)  http://www.picarre.be/assets/Documents/Rapport-PIPICARR-tlchargeable3.pdf

11

(12)  http://www.journaldunet.com/economie/magazine/propriete-industrielle.shtml

12

(13)  Комисията наскоро предложи да се укрепи и подобри сега действащата европейска процедура за уреждане на искове с малък материален интерес, която е уеднаквена и действа във всички държави членки (Регламент (ЕО) No 861/2007). Вж. ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 43.

13

(14)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_fr.htm

14

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/77 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/77

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Бяла книга — Към по-ефективен контрол на ЕС върху сливанията“

(COM(2014) 449 final)

(2015/C 230/12)

| Докладчик: | г-н Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Juan MENDOZA CASTRO

На 16 юли 2014 г. Комисията реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Бяла книга — Към по-ефективен контрол на ЕС върху сливанията“

COM(2014) 449 final.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 19 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание на 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 137 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК оценява положително Бялата книга, доколкото тя укрепва един от стълбовете на политиката на Съюза в областта на конкуренцията и опростява процедурите. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК оценява положително Бялата книга, доколкото тя укрепва един от стълбовете на политиката на Съюза в областта на конкуренцията и опростява процедурите.

| 1.2. | В нея Комисията търси баланс между обществения интерес, посредством запълването на пропуск в регулаторната система, и интереса на предприятията от запазването на разходите на възможно най-ниско равнище. Трябва обаче да се избегне противоречие между широкия обхват на измененията на Регламента относно контрола върху концентрациите между предприятия и заявената цел. Трябва да се отчита и предполагаемата полза от сливанията за предприятията. |
| --- | --- |

1.2.

В нея Комисията търси баланс между обществения интерес, посредством запълването на пропуск в регулаторната система, и интереса на предприятията от запазването на разходите на възможно най-ниско равнище. Трябва обаче да се избегне противоречие между широкия обхват на измененията на Регламента относно контрола върху концентрациите между предприятия и заявената цел. Трябва да се отчита и предполагаемата полза от сливанията за предприятията.

| 1.3. | Въз основа на съдебната практика на Съда на Европейския съюз и на административната практика, ЕИСК предлага теорията на вредата, на която се основава Бялата книга:






  а) | да се състои в надлежно доказване на това по какъв начин конкуренцията, и в крайна сметка потребителите, могат евентуално да претърпят вреда; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Въз основа на съдебната практика на Съда на Европейския съюз и на административната практика, ЕИСК предлага теорията на вредата, на която се основава Бялата книга:

а)

да се състои в надлежно доказване на това по какъв начин конкуренцията, и в крайна сметка потребителите, могат евентуално да претърпят вреда;

| б) | да бъде вътрешно последователна; |
| --- | --- |

б)

да бъде вътрешно последователна;

| в) | да отчита ползите, които мотивират всички страни и |
| --- | --- |

в)

да отчита ползите, които мотивират всички страни и

| г) | да съответства (или най-малкото да не противоречи) на емпиричните данни. |
| --- | --- |

г)

да съответства (или най-малкото да не противоречи) на емпиричните данни.

| 1.4. | ЕИСК препоръчва в новата регулаторна рамка да се отчитат и социалните последствия, особено по отношение на заетостта и конкурентоспособността на предприятията на световните пазари. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК препоръчва в новата регулаторна рамка да се отчитат и социалните последствия, особено по отношение на заетостта и конкурентоспособността на предприятията на световните пазари.

| 1.5. | Според Комитета в предложената от Комисията система на „целева“ прозрачност трябва да се изяснят по адекватен начин понятията „конкурент“ според критерия, който се прилага при антитръстовите мерки, „вертикално свързано дружество“ (като се има предвид определянето на праговете), естеството на връзките, за да се счита придобиването на дялове за оказващо „съществено“ влияние и случая с корпоративни групи, опериращи в множество сектори. |
| --- | --- |

1.5.

Според Комитета в предложената от Комисията система на „целева“ прозрачност трябва да се изяснят по адекватен начин понятията „конкурент“ според критерия, който се прилага при антитръстовите мерки, „вертикално свързано дружество“ (като се има предвид определянето на праговете), естеството на връзките, за да се счита придобиването на дялове за оказващо „съществено“ влияние и случая с корпоративни групи, опериращи в множество сектори.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е важно да се запази и дори да се повиши завоювания престиж на системата на ЕС за контрол на сливанията. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК счита, че е важно да се запази и дори да се повиши завоювания престиж на системата на ЕС за контрол на сливанията.

| 1.7. | Въпреки че Бялата книга е стъпка в правилната посока, следва да се прецени целесъобразността на разширяването на нейния подход предвид настъпилите през последните 25 години промени (увеличаване на броя на казусите и контролните органи) и потребностите на европейската икономика през 21 век. |
| --- | --- |

1.7.

Въпреки че Бялата книга е стъпка в правилната посока, следва да се прецени целесъобразността на разширяването на нейния подход предвид настъпилите през последните 25 години промени (увеличаване на броя на казусите и контролните органи) и потребностите на европейската икономика през 21 век.

| 1.8. | Понастоящем в ЕС съществуват 28 контролни органа (31, ако се включи цялото ЕИП) и техните критерии не са хомогенни. Затова ЕИСК предлага Бялата книга да бъде преразгледана, като се потърси:






  — | хармонизиране на уредбата на държавите членки, |
| --- | --- | --- |

1.8.

Понастоящем в ЕС съществуват 28 контролни органа (31, ако се включи цялото ЕИП) и техните критерии не са хомогенни. Затова ЕИСК предлага Бялата книга да бъде преразгледана, като се потърси:

—

хармонизиране на уредбата на държавите членки,

| — | преразглеждане на изискванията по отношение на задължителното уведомяване, и |
| --- | --- |

—

преразглеждане на изискванията по отношение на задължителното уведомяване, и

| — | постигане на по-голям напредък в създаването на система за обслужване „на едно гише“. |
| --- | --- |

—

постигане на по-голям напредък в създаването на система за обслужване „на едно гише“.

| 1.9. | В Бялата книга се обявяват промени в процедурните правила, които заслужават положителен прием от страна на Комитета. Те се отнасят до:






  — | опростяването на механизма за препращане преди уведомление от държавите членки до Комисията, |
| --- | --- | --- |

1.9.

В Бялата книга се обявяват промени в процедурните правила, които заслужават положителен прием от страна на Комитета. Те се отнасят до:

—

опростяването на механизма за препращане преди уведомление от държавите членки до Комисията,

| — | премахването на т.нар. „елемент от самообвинение“ в препращането преди уведомяване от Комисията до държава членка, и |
| --- | --- |

—

премахването на т.нар. „елемент от самообвинение“ в препращането преди уведомяване от Комисията до държава членка, и

| — | промените в препращането след уведомление от държавите членки до Комисията. |
| --- | --- |

—

промените в препращането след уведомление от държавите членки до Комисията.

| 1.9.1. | Положителна оценка от страна на ЕИСК заслужават и мерките за опростяване на процедурите, които представляват продължение на тези, въведени с пакета от мерки за опростяване през 2013 г., по-специално в случая със съвместните предприятия (joint ventures) извън ЕИП. |
| --- | --- |

1.9.1.

Положителна оценка от страна на ЕИСК заслужават и мерките за опростяване на процедурите, които представляват продължение на тези, въведени с пакета от мерки за опростяване през 2013 г., по-специално в случая със съвместните предприятия (joint ventures) извън ЕИП.

joint ventures

2.   Съдържание на Бялата книга

Съдържание на Бялата книга

| 2.1. | След като през 2004 г. (1) Регламентът на ЕС за сливанията бе преработен из основи, десет години по-късно в настоящата Бяла книга Комисията разглежда начина, по който беше прилаган материалноправният критерий „значително нарушаване на ефективната конкуренция“ (ЗНЕК), и прави обзор на средствата за по-нататъшното насърчаване на сближаването и сътрудничеството между Комисията и държавите членки. В нея тя представя също конкретни предложения за изменения, които имат за цел да направят контрола на ЕС върху сливанията по-ефективен. |
| --- | --- |

2.1.

След като през 2004 г. (1) Регламентът на ЕС за сливанията бе преработен из основи, десет години по-късно в настоящата Бяла книга Комисията разглежда начина, по който беше прилаган материалноправният критерий „значително нарушаване на ефективната конкуренция“ (ЗНЕК), и прави обзор на средствата за по-нататъшното насърчаване на сближаването и сътрудничеството между Комисията и държавите членки. В нея тя представя също конкретни предложения за изменения, които имат за цел да направят контрола на ЕС върху сливанията по-ефективен.

1

| 2.2. | От една страна, се предлага да се гарантира, че Регламентът за сливанията обхваща всички източници на възможни вреди за конкуренцията, а оттук и за потребителите, причинени от концентрации или преструктуриране на предприятия, включително произтичащите от придобиването на миноритарни дялови участия, неосигуряващи контрол над придобиваното предприятие. |
| --- | --- |

2.2.

От една страна, се предлага да се гарантира, че Регламентът за сливанията обхваща всички източници на възможни вреди за конкуренцията, а оттук и за потребителите, причинени от концентрации или преструктуриране на предприятия, включително произтичащите от придобиването на миноритарни дялови участия, неосигуряващи контрол над придобиваното предприятие.

| 2.3. | От друга, те имат за цел осигуряването на по-тясно сътрудничество между Комисията и националните органи за защита на конкуренцията („НОЗК“), както и адекватно разделение на задачите в областта на контрола върху сливанията, по-специално чрез рационализиране на правилата за прехвърляне на дела за сливания от държавите членки към Комисията и обратно. |
| --- | --- |

2.3.

От друга, те имат за цел осигуряването на по-тясно сътрудничество между Комисията и националните органи за защита на конкуренцията („НОЗК“), както и адекватно разделение на задачите в областта на контрола върху сливанията, по-специално чрез рационализиране на правилата за прехвърляне на дела за сливания от държавите членки към Комисията и обратно.

3.   Общи бележки

Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК оценява положително Бялата книга доколкото предложените реформи предполагат укрепването на един от стълбовете на политиката в областта на конкуренцията и най-вече включват мерки, които допринасят за опростяването на процедурите. |
| --- | --- |

3.1.

ЕИСК оценява положително Бялата книга доколкото предложените реформи предполагат укрепването на един от стълбовете на политиката в областта на конкуренцията и най-вече включват мерки, които допринасят за опростяването на процедурите.

| 3.2. | Комисията обосновава основното предложение на Бялата книга — разширяването на нейните възможности за контрол, така че да бъдат обхванати миноритарните дялови участия, които противоречат на принципа за конкуренцията, с факта, че Регламент (ЕО) No 139/2004 може да се прилага само когато сливанията предполагат „трайна промяна в контрола“ (член 3, параграф 1), какъвто не е случаят при тази хипотеза. Освен това счита, че сами по себе си членове 101 и 102 от ДФЕС не представляват достатъчно правно основание за разглеждане на случая с миноритарните дялови участия. |
| --- | --- |

3.2.

Комисията обосновава основното предложение на Бялата книга — разширяването на нейните възможности за контрол, така че да бъдат обхванати миноритарните дялови участия, които противоречат на принципа за конкуренцията, с факта, че Регламент (ЕО) No 139/2004 може да се прилага само когато сливанията предполагат „трайна промяна в контрола“ (член 3, параграф 1), какъвто не е случаят при тази хипотеза. Освен това счита, че сами по себе си членове 101 и 102 от ДФЕС не представляват достатъчно правно основание за разглеждане на случая с миноритарните дялови участия.

| 3.3. | Като цяло с Бялата книга Комисията търси баланс между обществения интерес, посредством запълването на пропуск в регулаторната система на сливанията на предприятия, и интереса на предприятията от запазването на административните разходи на възможно най-ниско равнище. |
| --- | --- |

3.3.

Като цяло с Бялата книга Комисията търси баланс между обществения интерес, посредством запълването на пропуск в регулаторната система на сливанията на предприятия, и интереса на предприятията от запазването на административните разходи на възможно най-ниско равнище.

| 3.4. | При все това, според ЕИСК, трябва да се следи за това обхватът на термините, използвани в настоящата формулировка на предложенията, да не доведе в крайна сметка до увеличаване на разходите. Би трябвало обаче да се направи оценка от гледна точка на ползите за предприятията, произтичащи от новите разпоредби. |
| --- | --- |

3.4.

При все това, според ЕИСК, трябва да се следи за това обхватът на термините, използвани в настоящата формулировка на предложенията, да не доведе в крайна сметка до увеличаване на разходите. Би трябвало обаче да се направи оценка от гледна точка на ползите за предприятията, произтичащи от новите разпоредби.

| 3.5. | Освен това според ЕИСК е необходимо да се изяснят някои аспекти от Бялата книга, за да се избегне противоречие с целта за улесняване на контрола върху сливанията, без да се увеличава административната тежест. |
| --- | --- |

3.5.

Освен това според ЕИСК е необходимо да се изяснят някои аспекти от Бялата книга, за да се избегне противоречие с целта за улесняване на контрола върху сливанията, без да се увеличава административната тежест.

| 3.6. | Като рамка за оценка на сделките по сливанията в Бялата книга се посочва „теорията за вредата“, включена от Комисията от 2002 г. насам, след като претърпя някои съдебни спънки (2). Теорията за вредата изисква прилагането ѝ:






  а) | да се състои в надлежно доказване на това по какъв начин конкуренцията, и в крайна сметка потребителите, могат евентуално да претърпят вреда; |
| --- | --- | --- |

3.6.

Като рамка за оценка на сделките по сливанията в Бялата книга се посочва „теорията за вредата“, включена от Комисията от 2002 г. насам, след като претърпя някои съдебни спънки (2). Теорията за вредата изисква прилагането ѝ:

2

а)

да се състои в надлежно доказване на това по какъв начин конкуренцията, и в крайна сметка потребителите, могат евентуално да претърпят вреда;

| б) | да бъде вътрешно последователно; |
| --- | --- |

б)

да бъде вътрешно последователно;

| в) | да отчита ползите, които мотивират всички страни и |
| --- | --- |

в)

да отчита ползите, които мотивират всички страни и

| г) | да съответства (или най-малкото да не противоречи) на емпиричните данни (3). |
| --- | --- |

г)

да съответства (или най-малкото да не противоречи) на емпиричните данни (3).

3

| 3.6.1. | Тези принципи, подкрепени от съдебната практика на Съда на Европейския съюз и административната практика на Комисията (4), трябва да се прилагат и за миноритарните дялови участия. |
| --- | --- |

3.6.1.

Тези принципи, подкрепени от съдебната практика на Съда на Европейския съюз и административната практика на Комисията (4), трябва да се прилагат и за миноритарните дялови участия.

4

| 3.7. | Като се има предвид, че в Бялата книга се предлага значително разширяване на правомощията на Комисията, ЕИСК препоръчва в анализа на процесите на сливания да се отчитат и социалните последствия и по-специално заетостта. |
| --- | --- |

3.7.

Като се има предвид, че в Бялата книга се предлага значително разширяване на правомощията на Комисията, ЕИСК препоръчва в анализа на процесите на сливания да се отчитат и социалните последствия и по-специално заетостта.

4.   ЕС се нуждае от европейско пространство във връзка с операциите по сливания, съответстващо на потребностите на вътрешния пазар през 21 век.

ЕС се нуждае от европейско пространство във връзка с операциите по сливания, съответстващо на потребностите на вътрешния пазар през 21 век.

| 4.1. | С течение на времето системата на Европейския съюз за контрол на сливанията придоби престиж и служи като модел за други континенти. Според ЕИСК е важно този престиж да бъде запазен и дори да се увеличи. |
| --- | --- |

4.1.

С течение на времето системата на Европейския съюз за контрол на сливанията придоби престиж и служи като модел за други континенти. Според ЕИСК е важно този престиж да бъде запазен и дори да се увеличи.

| 4.2. | ЕИСК оценява стремежа на Бялата книга за подобряване на координацията между Комисията и НОЗК и желанието да се върви към „европейско пространство на сливания“, което да улеснява хомогенно третиране на операциите и да допринася за правната сигурност. Предложените мерки, обаче, трябва да надхвърлят конкретните реформи на регламента и да се предприеме в по-широк план преразглеждане на сегашната система за контрол. |
| --- | --- |

4.2.

ЕИСК оценява стремежа на Бялата книга за подобряване на координацията между Комисията и НОЗК и желанието да се върви към „европейско пространство на сливания“, което да улеснява хомогенно третиране на операциите и да допринася за правната сигурност. Предложените мерки, обаче, трябва да надхвърлят конкретните реформи на регламента и да се предприеме в по-широк план преразглеждане на сегашната система за контрол.

| 4.3. | През последните 25 години контролът върху сливанията в ЕС се увеличи съществено успоредно с увеличаването на размера и интернационализирането на европейските предприятия. През 1989 г. съществуваха само три национални органа, компетентни в тази област; през 2000 г. те бяха 14, в това число и Комисията, а понастоящем техният брой е 28 (31, ако се включи цялото ЕИП). |
| --- | --- |

4.3.

През последните 25 години контролът върху сливанията в ЕС се увеличи съществено успоредно с увеличаването на размера и интернационализирането на европейските предприятия. През 1989 г. съществуваха само три национални органа, компетентни в тази област; през 2000 г. те бяха 14, в това число и Комисията, а понастоящем техният брой е 28 (31, ако се включи цялото ЕИП).

| 4.4. | Разнообразието от правила и критерии за прилагане означава допълнителни тежести за предприятията, което в много случаи е излишно — като потенциално застрашаващи конкуренцията са били оценени под 5 % от операциите за сливане, за които е била уведомена Комисията (5). Системата за контрол трябва да съвместява защитата на потребителите и ползвателите с неотложната необходимост европейските предприятия да могат да се конкурират на световните пазари. |
| --- | --- |

4.4.

Разнообразието от правила и критерии за прилагане означава допълнителни тежести за предприятията, което в много случаи е излишно — като потенциално застрашаващи конкуренцията са били оценени под 5 % от операциите за сливане, за които е била уведомена Комисията (5). Системата за контрол трябва да съвместява защитата на потребителите и ползвателите с неотложната необходимост европейските предприятия да могат да се конкурират на световните пазари.

5

| 4.5. | Затова ЕИСК предлага Бялата книга да бъде преразгледана и да се впише в по-широка рамка, която да включва:






  — | хармонизиране на уредбата на държавите членки с цел избягване на различия в критериите за прилагане, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Затова ЕИСК предлага Бялата книга да бъде преразгледана и да се впише в по-широка рамка, която да включва:

—

хармонизиране на уредбата на държавите членки с цел избягване на различия в критериите за прилагане,

| — | преразглеждане на изискванията в областта на задължителното нотифициране, тъй като опитът показва, че в много случаи те са излишни, и |
| --- | --- |

—

преразглеждане на изискванията в областта на задължителното нотифициране, тъй като опитът показва, че в много случаи те са излишни, и

| — | постигане на по-голям напредък в създаването на система за обслужване „на едно гише“, с оглед на нарастването на броя на контролните органи. |
| --- | --- |

—

постигане на по-голям напредък в създаването на система за обслужване „на едно гише“, с оглед на нарастването на броя на контролните органи.

5.   Специфични бележки

Специфични бележки

5.1.   Системата за „целева“ прозрачност

Системата за „целева“ прозрачност

| 5.1.1. | Комисията предлага „целева“ система за прозрачност, основаваща се на два кумулативни критерия, за да се установи наличието или не на задължителното условие за „значително нарушаване на ефективната конкуренция“ (ЗНЕК):






  а) | придобиване на миноритарно дялово участие в конкурент или вертикално свързано дружеств,о и |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Комисията предлага „целева“ система за прозрачност, основаваща се на два кумулативни критерия, за да се установи наличието или не на задължителното условие за „значително нарушаване на ефективната конкуренция“ (ЗНЕК):

а)

придобиване на миноритарно дялово участие в конкурент или вертикално свързано дружеств,о и

| б) | връзката се счита за „съществена“ за конкуренцията, ако придобиваното дялово участие е: 1) около 20 % или 2) между 5 % и около 20 %, но е придружено от допълнителни фактори като права, осигуряващи на купувача de facto блокиращо малцинство, място в управителния съвет или достъп до поверителна търговска информация на целевото предприятие. |
| --- | --- |

б)

връзката се счита за „съществена“ за конкуренцията, ако придобиваното дялово участие е: 1) около 20 % или 2) между 5 % и около 20 %, но е придружено от допълнителни фактори като права, осигуряващи на купувача de facto блокиращо малцинство, място в управителния съвет или достъп до поверителна търговска информация на целевото предприятие.

de facto

| 5.1.2. | ЕИСК предлага във формулировката на измененията на Регламента да се изяснят следните аспекти:






  — | на първо място, понятието „конкурент“, което трябва да се разглежда съобразно определението, приложимо за антитръстовите мерки в определени в географски план пазари, |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

ЕИСК предлага във формулировката на измененията на Регламента да се изяснят следните аспекти:

—

на първо място, понятието „конкурент“, което трябва да се разглежда съобразно определението, приложимо за антитръстовите мерки в определени в географски план пазари,

| — | на второ място, параметрите, които трябва да се вземат предвид при прилагането на понятието „вертикално свързано дружество“. Трябва да се обмисли целесъобразността от въвеждане на определени прагове, като се има предвид че генеричната формула може да доведе до значително увеличаване на броя на изискваните от Регламента информационни известия, |
| --- | --- |

—

на второ място, параметрите, които трябва да се вземат предвид при прилагането на понятието „вертикално свързано дружество“. Трябва да се обмисли целесъобразността от въвеждане на определени прагове, като се има предвид че генеричната формула може да доведе до значително увеличаване на броя на изискваните от Регламента информационни известия,

| — | на трето място, правното естество на връзките, за да се счита придобиването на дялово участие за „съществено“, |
| --- | --- |

—

на трето място, правното естество на връзките, за да се счита придобиването на дялово участие за „съществено“,

| — | на последно място, дали анализът на ЗНЕК трябва да включва и общите дейности на корпоративни групи, които развиват дейност в различни сектори на икономиката. |
| --- | --- |

—

на последно място, дали анализът на ЗНЕК трябва да включва и общите дейности на корпоративни групи, които развиват дейност в различни сектори на икономиката.

5.2.   Опростяване на механизма за препращане преди уведомление от държавите членки до Комисията

Опростяване на механизма за препращане преди уведомление от държавите членки до Комисията

| 5.2.1. | ЕИСК приветства предложението за премахване на системата от два етапа, изисквана от член 4, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 139/2004 (мотивирано искане, последвано от уведомление) и заменянето ѝ с пряко уведомление на Комисията. Незначителният брой случаи, в които държавите членки имат право на вето, оправдава тази промяна, която ще ускори процедурите. |
| --- | --- |

5.2.1.

ЕИСК приветства предложението за премахване на системата от два етапа, изисквана от член 4, параграф 5 от Регламент (ЕО) No 139/2004 (мотивирано искане, последвано от уведомление) и заменянето ѝ с пряко уведомление на Комисията. Незначителният брой случаи, в които държавите членки имат право на вето, оправдава тази промяна, която ще ускори процедурите.

| 5.2.2. | Положително е и предложението за улесняване на обмена на информация между държавите членки и Комисията чрез изпращането на подаденото от страните първоначално информационно известие или искането за разпределяне на делото, с което държавите членки да бъдат информирани за сделката още по време на контактите, предхождащи уведомлението. |
| --- | --- |

5.2.2.

Положително е и предложението за улесняване на обмена на информация между държавите членки и Комисията чрез изпращането на подаденото от страните първоначално информационно известие или искането за разпределяне на делото, с което държавите членки да бъдат информирани за сделката още по време на контактите, предхождащи уведомлението.

5.3.   Препращане преди уведомяване от Комисията до държавите членки

Препращане преди уведомяване от Комисията до държавите членки

| 5.3.1. | Предлага се от член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 да отпадне „елементът от самообвинение“, според който страните, участващи в сливане или придобиване на контрол, да могат да информират Комисията посредством представяне на мотивирано искане, че концентрацията може съществено да засегне конкуренцията на обособен пазар в дадена държава членка. Съгласно реформата би било достатъчно да се докаже, че сделката може да окаже влияние предимно на този пазар. |
| --- | --- |

5.3.1.

Предлага се от член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 139/2004 да отпадне „елементът от самообвинение“, според който страните, участващи в сливане или придобиване на контрол, да могат да информират Комисията посредством представяне на мотивирано искане, че концентрацията може съществено да засегне конкуренцията на обособен пазар в дадена държава членка. Съгласно реформата би било достатъчно да се докаже, че сделката може да окаже влияние предимно на този пазар.

| 5.3.2. | Комисията счита, че премахването на това разубеждаващо изискване може да насърчи използването на тази доброволна декларация и ЕИСК споделя това виждане. |
| --- | --- |

5.3.2.

Комисията счита, че премахването на това разубеждаващо изискване може да насърчи използването на тази доброволна декларация и ЕИСК споделя това виждане.

5.4.   Препращане след уведомление от държавите членки до Комисията

Препращане след уведомление от държавите членки до Комисията

| 5.4.1. | В Бялата книга се предлага да се измени член 22 от Регламента, за да се даде единствено на държавите членки, компетентни да оценяват дадена сделка по сливане (понастоящем това могат да правят „една или повече“ от тях), правото да решат да я отнесат до Комисията в срок до 15 работни дни и в съответствие с националното законодателство. Комисията ще може да реши дали да приеме или отхвърли искането за препращане. Ако се произнесе в положителен смисъл, тя ще има компетентност за цялото ЕИП. Ако обаче една или повече компетентни държави членки са се противопоставили на препращането (без да са задължени да изложат мотивите си), Комисията ще се откаже от компетентността за цялото ЕИП и държавите членки ще запазят своята компетентност. |
| --- | --- |

5.4.1.

В Бялата книга се предлага да се измени член 22 от Регламента, за да се даде единствено на държавите членки, компетентни да оценяват дадена сделка по сливане (понастоящем това могат да правят „една или повече“ от тях), правото да решат да я отнесат до Комисията в срок до 15 работни дни и в съответствие с националното законодателство. Комисията ще може да реши дали да приеме или отхвърли искането за препращане. Ако се произнесе в положителен смисъл, тя ще има компетентност за цялото ЕИП. Ако обаче една или повече компетентни държави членки са се противопоставили на препращането (без да са задължени да изложат мотивите си), Комисията ще се откаже от компетентността за цялото ЕИП и държавите членки ще запазят своята компетентност.

| 5.4.2. | Според ЕИСК въпреки че предложението може да опрости процедурата, ефективността му е ограничена, защото в ЕС само на Германия, Австрия и Обединеното кралство се признава такава компетентност в случай на придобиване на миноритарни дялови участия, неосигуряващи контрол над придобиваното предприятие. |
| --- | --- |

5.4.2.

Според ЕИСК въпреки че предложението може да опрости процедурата, ефективността му е ограничена, защото в ЕС само на Германия, Австрия и Обединеното кралство се признава такава компетентност в случай на придобиване на миноритарни дялови участия, неосигуряващи контрол над придобиваното предприятие.

| 5.4.3. | Промените в препращането след уведомление означават също и разширяване на правомощията на Комисията, което ЕИСК оценява като положително. Ако няма възражения от страна на други държави членки и Комисията възприеме препоръката, тя би била отговорна за преразглеждането на сделката в цялото ЕИП, а не само на територията на референтната държава членка (освен ако органът на някоя държава членка вече не е анулирал сделката, преди Комисията да поеме тази компетентност). |
| --- | --- |

5.4.3.

Промените в препращането след уведомление означават също и разширяване на правомощията на Комисията, което ЕИСК оценява като положително. Ако няма възражения от страна на други държави членки и Комисията възприеме препоръката, тя би била отговорна за преразглеждането на сделката в цялото ЕИП, а не само на територията на референтната държава членка (освен ако органът на някоя държава членка вече не е анулирал сделката, преди Комисията да поеме тази компетентност).

5.5.   Други изменения

Други изменения

| 5.5.1. | След одобряването на „пакета от мерки за опростяване“ от 2013 г. (6) в Бялата книга се предлагат други мерки със същата цел, които заслужават положителна оценка от ЕИСК. |
| --- | --- |

5.5.1.

След одобряването на „пакета от мерки за опростяване“ от 2013 г. (6) в Бялата книга се предлагат други мерки със същата цел, които заслужават положителна оценка от ЕИСК.

6

| 5.5.2. | Най-голямо внимание заслужава намерението от обхвата на Регламента да бъдат изключени споразуменията за създаване на съвместни предприятия (joint-ventures) извън ЕИП, които не оказват влияние върху конкуренцията в ЕИП. |
| --- | --- |

5.5.2.

Най-голямо внимание заслужава намерението от обхвата на Регламента да бъдат изключени споразуменията за създаване на съвместни предприятия (joint-ventures) извън ЕИП, които не оказват влияние върху конкуренцията в ЕИП.

joint-ventures

| 5.5.3. | Споменава се и възможността Комисията да освобождава някои категории сделки, които обичайно не създават проблеми за конкуренцията, от задължението за предварително уведомление. |
| --- | --- |

5.5.3.

Споменава се и възможността Комисията да освобождава някои категории сделки, които обичайно не създават проблеми за конкуренцията, от задължението за предварително уведомление.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета от 20 януари 2004 г. относно контрола върху концентрациите между предприятия (ОВ L 24, 29.1.2004 г.).

1

(2)  По-специално, делата: T-342/99 Airtours plc срещу Комисията, 2002 E.C.R. II-2585; T-310/01 Schneider Electric SA срещу Комисията, 2002 E.C.R. II-4071; и T-5/02 Tetra Laval срещу Комисията, 2002 E.C.R. II-4381.

2

(3)  V. Hans Zenger and Mike Walker: Theories of Harm in European Competition Law (Теории за вредата в европейското европейското право в областта на конкуренцията) http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2009296

3

(4)  Дело IV/M.938 Guinness/Grand Metropolitan (15.10.1997 г.) и дело IV/M.1524 Airtours/First Choice (22.9.1999 г.).

4

(5)  http://ec.europa.eu/competition/mergers/statistics.pdf

5

(6)  Регламент за изпълнение (ЕС) No 1269/2013 на Комисията от 5 декември 2013 г. (ОВ L 336, 14.12.2013 г., стр. 1) и Известие на Комисията относно опростена процедура за разглеждане на някои концентрации съгласно Регламент (ЕО) No 139/2004 на Съвета (ОВ C 366, 14.12.2013 г., стр. 5; поправен в ОВ C 11, 15.1.2014 г., стр. 6).

6

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/82

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014 — 2020 година“

(COM(2014) 332 final)

(2015/C 230/13)

| Докладчик: | г-н Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Carlos TRINDADE

На 6 юни 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014 — 2020 година“

COM(2014) 332 final.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 20 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 11 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 189 гласа „за“, 23 гласа „против“ и 20 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства факта, че ЕС разполага с въведена цялостна рамка, развита в икономически и социален аспект, която допълва европейските многогодишни стратегии, адаптирани от държавите членки към ситуацията в съответната държава. При все това ЕИСК счита, че съществуват трудности, пропуски и нови предизвикателства, които трябва да бъдат решени. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства факта, че ЕС разполага с въведена цялостна рамка, развита в икономически и социален аспект, която допълва европейските многогодишни стратегии, адаптирани от държавите членки към ситуацията в съответната държава. При все това ЕИСК счита, че съществуват трудности, пропуски и нови предизвикателства, които трябва да бъдат решени.

| 1.2 | EИСК приветства намерението на Комисията да се съсредоточи върху превенцията, опростяването на правилата — без да се поставят под въпрос съществуващите равнища на защита — и съответното спазване на тези правила. Стратегията трябва да гарантира баланса между високо равнище на защита и административната тежест върху предприятията. |
| --- | --- |

1.2

EИСК приветства намерението на Комисията да се съсредоточи върху превенцията, опростяването на правилата — без да се поставят под въпрос съществуващите равнища на защита — и съответното спазване на тези правила. Стратегията трябва да гарантира баланса между високо равнище на защита и административната тежест върху предприятията.

| 1.3 | ЕИСК приветства голямото внимание, отделено от Комисията, на МСП както и предоставяните им консултации, информация и насоки посредством ИКТ и укрепването на сътрудничеството между публичните служби в помощ на МСП. |
| --- | --- |

1.3

ЕИСК приветства голямото внимание, отделено от Комисията, на МСП както и предоставяните им консултации, информация и насоки посредством ИКТ и укрепването на сътрудничеството между публичните служби в помощ на МСП.

| 1.4 | Комитетът счита, че по-доброто обучение на инспекторите по труда и увеличаването на техния брой е от съществено значение, тъй като в приблизително половината държави членки не е достигнат минимумът, препоръчан от Международната организация на труда (един инспектор на 10  000 работници). |
| --- | --- |

1.4

Комитетът счита, че по-доброто обучение на инспекторите по труда и увеличаването на техния брой е от съществено значение, тъй като в приблизително половината държави членки не е достигнат минимумът, препоръчан от Международната организация на труда (един инспектор на 10  000 работници).

| 1.5 | ЕИСК препоръчва на Комисията, предвид необходимостта от изграждане на култура на превенция сред младите хора, наскоро дипломираните, стажантите и обучаващите се работници, да приеме мерки, за да може тези лица да получават информация, както и подходящо и практическо обучение. |
| --- | --- |

1.5

ЕИСК препоръчва на Комисията, предвид необходимостта от изграждане на култура на превенция сред младите хора, наскоро дипломираните, стажантите и обучаващите се работници, да приеме мерки, за да може тези лица да получават информация, както и подходящо и практическо обучение.

| 1.6 | Комитетът също така отчита ролята на инвестициите в областта на превенцията и споделя изцяло мнението, че не само предприятията, а и държавите членки следва да вземат участие в тях. Призовава за увеличаване на инвестициите от страна на предприятията и на държавите членки, като се гарантира участието на работниците. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът също така отчита ролята на инвестициите в областта на превенцията и споделя изцяло мнението, че не само предприятията, а и държавите членки следва да вземат участие в тях. Призовава за увеличаване на инвестициите от страна на предприятията и на държавите членки, като се гарантира участието на работниците.

| 1.7 | ЕИСК подчертава трудностите, регистрирани в ЕС по отношение на наличието на данни, и призовава Комисията спешно да си осигури статистически данни и показатели, които да отчитат, по-конкретно, пола и жизнения цикъл на работника. Списъкът с професионалните заболявания, включително злополуките през работно време, и правилата за пренос и статистически анализ на данните трябва да бъдат регулирани и публикувани в рамките на ЕС. Препоръчва да се активизира и популяризира широко дейността на специализираните агенции, като изразява желание разпространението на информация и добри практики да допринесе за по-висока култура на превенция. Счита, че трябва да се задълбочи проучването на новите рискове и да се подготвят подходящи мерки (от законодателен или друг характер) в съответствие с резултатите от проучването. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК подчертава трудностите, регистрирани в ЕС по отношение на наличието на данни, и призовава Комисията спешно да си осигури статистически данни и показатели, които да отчитат, по-конкретно, пола и жизнения цикъл на работника. Списъкът с професионалните заболявания, включително злополуките през работно време, и правилата за пренос и статистически анализ на данните трябва да бъдат регулирани и публикувани в рамките на ЕС. Препоръчва да се активизира и популяризира широко дейността на специализираните агенции, като изразява желание разпространението на информация и добри практики да допринесе за по-висока култура на превенция. Счита, че трябва да се задълбочи проучването на новите рискове и да се подготвят подходящи мерки (от законодателен или друг характер) в съответствие с резултатите от проучването.

| 1.8 | ЕИСК счита, че участието на работниците и на всички социални партньори на всички равнища и на работното място е от ключово значение за ефективното изпълнение на стратегията. Призовава Комисията да активизира обсъжданията и консултациите със социалните партньори и да бъдат разработени съгласувани действия. Държавите членки следва да насърчават социалния диалог и колективните трудови договори. |
| --- | --- |

1.8

ЕИСК счита, че участието на работниците и на всички социални партньори на всички равнища и на работното място е от ключово значение за ефективното изпълнение на стратегията. Призовава Комисията да активизира обсъжданията и консултациите със социалните партньори и да бъдат разработени съгласувани действия. Държавите членки следва да насърчават социалния диалог и колективните трудови договори.

| 1.9 | Комитетът изразява недоволството си от това, че Комисията не е определила количествено измерими цели на европейско равнище по отношение на трудовите злополуки и професионалните заболявания, и препоръчва на държавите членки да включат количественото определяне в рамките на своите национални стратегии. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът изразява недоволството си от това, че Комисията не е определила количествено измерими цели на европейско равнище по отношение на трудовите злополуки и професионалните заболявания, и препоръчва на държавите членки да включат количественото определяне в рамките на своите национални стратегии.

2.   Значение на здравословните и безопасните условия на труд

| 2.1 | Стратегическото значение на здравословните и безопасните условия на труд в Европа е заложено в самия Договор за функционирането на Европейския съюз, който изрично разглежда този въпрос в членове 151 и 153, по-специално за постигане на хармонизация по отношение на подобряването на условията на труд. |
| --- | --- |

2.1

Стратегическото значение на здравословните и безопасните условия на труд в Европа е заложено в самия Договор за функционирането на Европейския съюз, който изрично разглежда този въпрос в членове 151 и 153, по-специално за постигане на хармонизация по отношение на подобряването на условията на труд.

| 2.2 | Въпреки скорошно проучване на Евробарометър, което показва, че мнозинството от запитаните (85 %) са доволни от здравословните и безопасните условия на работното си място, а 77 % твърдят, че на работното си място разполагат с информация и/или обучение в тази област, здравето и безопасността на работното място могат да бъдат подобрени в рамките на ЕС, тъй като сегашната ситуация е много тревожна: всяка година в ЕС над 4  000 работници умират вследствие на трудови злополуки, а над 3 милиона претърпяват тежки трудови злополуки, водещи до повече от 3 дни отсъствие от работа. Приблизително всеки четвърти работник счита, че здравето и безопасността му са изложени на риск по време на работа или че работата му оказва преобладаващо отрицателно влияние върху здравето му. В Германия 460 млн. дни отсъствие по болест са довели до загуба на производителност, възлизаща на 3,1 % от БВП, а в Обединеното кралство нетните разходи на държавата възлизат на 2  381 млн. паунда за периода 2010 — 2011 г. |
| --- | --- |

2.2

Въпреки скорошно проучване на Евробарометър, което показва, че мнозинството от запитаните (85 %) са доволни от здравословните и безопасните условия на работното си място, а 77 % твърдят, че на работното си място разполагат с информация и/или обучение в тази област, здравето и безопасността на работното място могат да бъдат подобрени в рамките на ЕС, тъй като сегашната ситуация е много тревожна: всяка година в ЕС над 4  000 работници умират вследствие на трудови злополуки, а над 3 милиона претърпяват тежки трудови злополуки, водещи до повече от 3 дни отсъствие от работа. Приблизително всеки четвърти работник счита, че здравето и безопасността му са изложени на риск по време на работа или че работата му оказва преобладаващо отрицателно влияние върху здравето му. В Германия 460 млн. дни отсъствие по болест са довели до загуба на производителност, възлизаща на 3,1 % от БВП, а в Обединеното кралство нетните разходи на държавата възлизат на 2  381 млн. паунда за периода 2010 — 2011 г.

| 2.3 | Според МОТ през 2008 г. в ЕС са били регистрирани около 1 60  000 смъртни случая, свързани с професионални заболявания, като раковите заболявания са основната причина за смърт (приблизително 96  000 случая). Смята се, че в Европа на всеки 3,5 минути умира по един човек вследствие на трудова злополука или професионално заболяване. Въпреки това Европа остава в челните редици в областта на здравето и безопасността на работното място. |
| --- | --- |

2.3

Според МОТ през 2008 г. в ЕС са били регистрирани около 1 60  000 смъртни случая, свързани с професионални заболявания, като раковите заболявания са основната причина за смърт (приблизително 96  000 случая). Смята се, че в Европа на всеки 3,5 минути умира по един човек вследствие на трудова злополука или професионално заболяване. Въпреки това Европа остава в челните редици в областта на здравето и безопасността на работното място.

| 2.4 | Средствата за здравословни и безопасни условия на труд трябва да се разглеждат като инвестиция, а не само като разход. Впрочем Комисията посочва, че според последните изчисления инвестициите в тази област могат да генерират висок процент на рентабилност от средно 2,2, като варират в интервала от 1,29 до 2,89. От друга страна, се посочва, че липсата на добри условия на труд води до разходи за предприятията, както и, че в някои страни застрахователните премии са по-ниски за предприятията, в които няма трудови злополуки. |
| --- | --- |

2.4

Средствата за здравословни и безопасни условия на труд трябва да се разглеждат като инвестиция, а не само като разход. Впрочем Комисията посочва, че според последните изчисления инвестициите в тази област могат да генерират висок процент на рентабилност от средно 2,2, като варират в интервала от 1,29 до 2,89. От друга страна, се посочва, че липсата на добри условия на труд води до разходи за предприятията, както и, че в някои страни застрахователните премии са по-ниски за предприятията, в които няма трудови злополуки.

| 2.5 | Въпреки относителния успех на европейската стратегия относно здравословните и безопасните условия на труд за периода 2007–2012 г. (1), изясняването на правилата на ЕС и по-активното участие на държавите членки, целта за намаляване на професионалните заболявания не е постигната и са налице огромни пропуски в малките и средните предприятия, които изпитват големи трудности при изпълнението на регулаторните изисквания поради недостига на финансови ресурси и на технически и човешки капацитет. Към отрицателните аспекти могат да бъдат причислени по-слабата превенция на професионалните заболявания и свързаните с работата заболявания, недостигът на статистически данни и мониторинг, липсата на взаимодействие между здравето и безопасността на работното място с околната среда и химикалите, както и слабото участие на социалните партньори. Още по-ограничена е информацията относно здравето и безопасността на работниците в сектори с недеклариран и нетипичен труд (по-специално в някои селскостопански предприятия, в индустрията и услугите), работата от разстояние, работата като самостоятелно заето лице и услугите в домакинството. |
| --- | --- |

2.5

Въпреки относителния успех на европейската стратегия относно здравословните и безопасните условия на труд за периода 2007–2012 г. (1), изясняването на правилата на ЕС и по-активното участие на държавите членки, целта за намаляване на професионалните заболявания не е постигната и са налице огромни пропуски в малките и средните предприятия, които изпитват големи трудности при изпълнението на регулаторните изисквания поради недостига на финансови ресурси и на технически и човешки капацитет. Към отрицателните аспекти могат да бъдат причислени по-слабата превенция на професионалните заболявания и свързаните с работата заболявания, недостигът на статистически данни и мониторинг, липсата на взаимодействие между здравето и безопасността на работното място с околната среда и химикалите, както и слабото участие на социалните партньори. Още по-ограничена е информацията относно здравето и безопасността на работниците в сектори с недеклариран и нетипичен труд (по-специално в някои селскостопански предприятия, в индустрията и услугите), работата от разстояние, работата като самостоятелно заето лице и услугите в домакинството.

| 2.6 | Следва да се отбележи, че намаляването на броя на трудовите злополуки в Европа през последните години вероятно се дължи частично на спада на заетостта в сектори с висок риск, предвид това, че като цяло в държавите членки е имало значителни съкращения в областта на здравето и безопасността на работното място, по-специално в дейностите, свързани със законодателството, проверките и превенцията. |
| --- | --- |

2.6

Следва да се отбележи, че намаляването на броя на трудовите злополуки в Европа през последните години вероятно се дължи частично на спада на заетостта в сектори с висок риск, предвид това, че като цяло в държавите членки е имало значителни съкращения в областта на здравето и безопасността на работното място, по-специално в дейностите, свързани със законодателството, проверките и превенцията.

| 2.7 | Комитетът е съгласен с определянето на основните предизвикателства, пред които е изправен ЕС, и заедно с Комисията изисква решителни политики и мерки за справяне с тези предизвикателства: подобряване на степента на прилагане от държавите членки на действителни и ефикасни мерки за превенция на риска чрез укрепване на капацитета на МСП, подобряване на превенцията на свързаните с работата заболявания чрез намаляване на съществуващите, новите и възникващите рискове и на последно място, прилагане на логична и ефикасна реакция на демографските промени. |
| --- | --- |

2.7

Комитетът е съгласен с определянето на основните предизвикателства, пред които е изправен ЕС, и заедно с Комисията изисква решителни политики и мерки за справяне с тези предизвикателства: подобряване на степента на прилагане от държавите членки на действителни и ефикасни мерки за превенция на риска чрез укрепване на капацитета на МСП, подобряване на превенцията на свързаните с работата заболявания чрез намаляване на съществуващите, новите и възникващите рискове и на последно място, прилагане на логична и ефикасна реакция на демографските промени.

| 2.8 | Съгласуваните усилия на държавите членки водят до намаляване на професионалните заболявания и на трудовите злополуки, но и защитават инвестициите в човешки ресурси, като предотвратяват потребностите от здравни грижи и нарастването на социалните разходи, и по този начин се насърчава благосъстоянието на европейското общество. |
| --- | --- |

2.8

Съгласуваните усилия на държавите членки водят до намаляване на професионалните заболявания и на трудовите злополуки, но и защитават инвестициите в човешки ресурси, като предотвратяват потребностите от здравни грижи и нарастването на социалните разходи, и по този начин се насърчава благосъстоянието на европейското общество.

3.   Контекст на европейската стратегия за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014 — 2020 г.

| 3.1 | Достойните здравословни и безопасни условия на труд, в духа на стратегията „Европа 2020“ могат да допринесат значително за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Стратегическата рамка и регламентите на Европейския съюз, заедно с националните стратегии и правила, са гаранция за опазване на здравето и безопасността на работниците. Комитетът изразява съжаление относно забавянето на настоящото съобщение, както и от факта, че не са взети под внимание предложенията от становището, прието единодушно от Консултативния комитет по безопасност и здраве, което представя тристранно различните интереси на ЕС. |
| --- | --- |

3.1

Достойните здравословни и безопасни условия на труд, в духа на стратегията „Европа 2020“ могат да допринесат значително за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж. Стратегическата рамка и регламентите на Европейския съюз, заедно с националните стратегии и правила, са гаранция за опазване на здравето и безопасността на работниците. Комитетът изразява съжаление относно забавянето на настоящото съобщение, както и от факта, че не са взети под внимание предложенията от становището, прието единодушно от Консултативния комитет по безопасност и здраве, което представя тристранно различните интереси на ЕС.

| 3.2 | ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се предвижда деблокиране на законодателството, по-специално по отношение на проблемите с опорно-двигателния апарат и преразглеждането на съществуващата директива относно защитата на работещите от рискове, свързани с експозицията на канцерогенни вещества. Комитетът също така отбелязва липсата на референции за създаване на правна рамка за предвиждане на измененията, въпрос, който вече е повдиган от Европейския парламент. ЕИСК приканва Комисията спешно да намери решение на тези въпроси. |
| --- | --- |

3.2

ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се предвижда деблокиране на законодателството, по-специално по отношение на проблемите с опорно-двигателния апарат и преразглеждането на съществуващата директива относно защитата на работещите от рискове, свързани с експозицията на канцерогенни вещества. Комитетът също така отбелязва липсата на референции за създаване на правна рамка за предвиждане на измененията, въпрос, който вече е повдиган от Европейския парламент. ЕИСК приканва Комисията спешно да намери решение на тези въпроси.

| 3.3 | ЕИСК, който своевременно приветства европейската цел за намаляване на броя на трудовите злополуки с 25 % (2), може само да изрази съжалението си от липсата на количествено измерение на тази цел за периода 2014 — 2020 г. ЕИСК също така беше критикувал липсата на съпоставима цел за намаляване на професионалните заболявания, липса, която се забелязва и в настоящото съобщение и поради това също заслужава неодобрение. Счита, че развиването на европейски статистически инструменти, свързани с трудовите злополуки, професионалните заболявания и излагането на различни професионални рискове, е от съществено значение. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК, който своевременно приветства европейската цел за намаляване на броя на трудовите злополуки с 25 % (2), може само да изрази съжалението си от липсата на количествено измерение на тази цел за периода 2014 — 2020 г. ЕИСК също така беше критикувал липсата на съпоставима цел за намаляване на професионалните заболявания, липса, която се забелязва и в настоящото съобщение и поради това също заслужава неодобрение. Счита, че развиването на европейски статистически инструменти, свързани с трудовите злополуки, професионалните заболявания и излагането на различни професионални рискове, е от съществено значение.

| 3.4 | Социалните партньори и обществото като цяло отбелязват широко необходимостта от по-добро прилагане на европейските и националните стандарти и закони. ЕИСК счита, че е наложително да се увеличи капацитетът на микропредприятията и МСП да прилагат ефективни и ефикасни мерки за превенция на риска, в рамките на прилагането на законодателството. Това са приоритетни действия, които трябва да се подкрепят от публични политики за допълнително насърчаване, подкрепа и персонализирани технически съвети. |
| --- | --- |

3.4

Социалните партньори и обществото като цяло отбелязват широко необходимостта от по-добро прилагане на европейските и националните стандарти и закони. ЕИСК счита, че е наложително да се увеличи капацитетът на микропредприятията и МСП да прилагат ефективни и ефикасни мерки за превенция на риска, в рамките на прилагането на законодателството. Това са приоритетни действия, които трябва да се подкрепят от публични политики за допълнително насърчаване, подкрепа и персонализирани технически съвети.

| 3.5 | Технологичните иновации и новите форми на организация на труда, включително новите режими на нетипична заетост, създадоха нови ситуации с нови предизвикателства, но също така и нови рискове, които все още не са точно определени. Сред неотложните задачи са определянето на тези рискове и тяхното предотвратяване, както и дефинирането на настоящи и нови професионални заболявания. От съществено значение е спешно да се намерят решения чрез актуализиране на съществуващото или чрез ново законодателство, съответстващо на установените рискове. |
| --- | --- |

3.5

Технологичните иновации и новите форми на организация на труда, включително новите режими на нетипична заетост, създадоха нови ситуации с нови предизвикателства, но също така и нови рискове, които все още не са точно определени. Сред неотложните задачи са определянето на тези рискове и тяхното предотвратяване, както и дефинирането на настоящи и нови професионални заболявания. От съществено значение е спешно да се намерят решения чрез актуализиране на съществуващото или чрез ново законодателство, съответстващо на установените рискове.

| 3.6 | Постигнатият напредък по отношение на продължителността на живота промени демографската структура на населението в Европа, но това не означава автоматично, че увеличената продължителност на живота е съпътствана от добро здраве. Условията на труд играят важна роля при здравословните проблеми, които се увеличават с възрастта, особено вследствие на кумулативния ефект на някои професионални рискове. По-добрата превенция още в началото на професионалния живот и през целия жизнен цикъл на работника допринася за преодоляване на предизвикателствата, настъпили вследствие на демографските промени. От друга страна, е важно да се финансират проучвания на национално и европейско равнище, за да се идентифицират основните проблеми в тази област. |
| --- | --- |

3.6

Постигнатият напредък по отношение на продължителността на живота промени демографската структура на населението в Европа, но това не означава автоматично, че увеличената продължителност на живота е съпътствана от добро здраве. Условията на труд играят важна роля при здравословните проблеми, които се увеличават с възрастта, особено вследствие на кумулативния ефект на някои професионални рискове. По-добрата превенция още в началото на професионалния живот и през целия жизнен цикъл на работника допринася за преодоляване на предизвикателствата, настъпили вследствие на демографските промени. От друга страна, е важно да се финансират проучвания на национално и европейско равнище, за да се идентифицират основните проблеми в тази област.

| 3.7 | ЕИСК счита, че несигурността на работниците и формите на нетипична заетост са се влошили в ЕС и че икономическата криза е принудила някои държави членки и някои социално неотговорни предприятия да ограничат съществено дейностите, свързани с здравословните и безопасните условия на труд. Тази ситуация е неприемлива. |
| --- | --- |

3.7

ЕИСК счита, че несигурността на работниците и формите на нетипична заетост са се влошили в ЕС и че икономическата криза е принудила някои държави членки и някои социално неотговорни предприятия да ограничат съществено дейностите, свързани с здравословните и безопасните условия на труд. Тази ситуация е неприемлива.

| 3.8 | От друга страна, следва да се подчертае, че някои предприятия — на доброволен принцип и извън законовите им задължения — са предприели мерки и действия в подкрепа на здравето, безопасността и благосъстоянието на своите работници. Социално отговорното поведение на тези предприятия заслужава да бъде отбелязано и подкрепено от Комисията и държавите членки, тъй като допринася за установяване в предприятията в цяла Европа на култура на социална и екологична отговорност. |
| --- | --- |

3.8

От друга страна, следва да се подчертае, че някои предприятия — на доброволен принцип и извън законовите им задължения — са предприели мерки и действия в подкрепа на здравето, безопасността и благосъстоянието на своите работници. Социално отговорното поведение на тези предприятия заслужава да бъде отбелязано и подкрепено от Комисията и държавите членки, тъй като допринася за установяване в предприятията в цяла Европа на култура на социална и екологична отговорност.

| 3.9 | ЕС беше изправен пред трайна икономическа стагнация и високи равнища на безработица. Безработицата представлява специален аспект на здравето на работното място, тъй като в определени случаи се свързва с психически заболявания. Освен това работниците, които работят на пазара на недекларирания труд са изложени в по-голяма степен на повишени рискове и на трудови злополуки. ЕИСК е убеден, че освен извършването на структурни инвестиции, подобряването на условията на живот, по-специално по отношение на здравословните и безопасни условия на труд, е изключително важно за устойчивия икономически растеж, насърчаването на качествени работни места и социалното сближаване. |
| --- | --- |

3.9

ЕС беше изправен пред трайна икономическа стагнация и високи равнища на безработица. Безработицата представлява специален аспект на здравето на работното място, тъй като в определени случаи се свързва с психически заболявания. Освен това работниците, които работят на пазара на недекларирания труд са изложени в по-голяма степен на повишени рискове и на трудови злополуки. ЕИСК е убеден, че освен извършването на структурни инвестиции, подобряването на условията на живот, по-специално по отношение на здравословните и безопасни условия на труд, е изключително важно за устойчивия икономически растеж, насърчаването на качествени работни места и социалното сближаване.

4.   Общи бележки

| 4.1 | Разработването на общата рамка за здравословни и безопасни условия на труд и ефективното ѝ прилагане в целия Европейски съюз са от ключово значение за устойчивия икономически растеж. Повечето от участниците в общественото допитване, проведено от ЕС (3), потвърждават необходимостта от продължаване на координацията на европейско равнище (93 % от анкетираните) и потвърждават целта за поддържане на високо равнище на съответствие с принципите за здравословни и безопасни условия на труд, независимо от размера на предприятието. |
| --- | --- |

4.1

Разработването на общата рамка за здравословни и безопасни условия на труд и ефективното ѝ прилагане в целия Европейски съюз са от ключово значение за устойчивия икономически растеж. Повечето от участниците в общественото допитване, проведено от ЕС (3), потвърждават необходимостта от продължаване на координацията на европейско равнище (93 % от анкетираните) и потвърждават целта за поддържане на високо равнище на съответствие с принципите за здравословни и безопасни условия на труд, независимо от размера на предприятието.

| 4.2 | Въпреки известното подобрение, регистрирано през последните години в няколко държави членки, особено по отношение на трудовите злополуки, което също може отчасти да се дължи на спада на заетостта, културата на превенция не е широко разпространена в ЕС. МСП изпитват трудности от гледна точка на ресурси и възможности, които могат да бъдат преодолени само с действия от страна на публичните органи посредством информация, обучение и техническа подкрепа и консултации. Тези действия на публичните органи следва да бъдат съобразени с нуждите на отделните сектори и да бъдат разработени конкретно за всеки един от тях. |
| --- | --- |

4.2

Въпреки известното подобрение, регистрирано през последните години в няколко държави членки, особено по отношение на трудовите злополуки, което също може отчасти да се дължи на спада на заетостта, културата на превенция не е широко разпространена в ЕС. МСП изпитват трудности от гледна точка на ресурси и възможности, които могат да бъдат преодолени само с действия от страна на публичните органи посредством информация, обучение и техническа подкрепа и консултации. Тези действия на публичните органи следва да бъдат съобразени с нуждите на отделните сектори и да бъдат разработени конкретно за всеки един от тях.

| 4.3 | Участието на представители на работниците на равнище предприятие и на работното място при разглеждането на въпроси, свързани с професионалните рискове, е съществена характеристика на социалния диалог. Финансовото подпомагане на предприятията следва да се предоставя само при условие че са спазени стандартите за здравословни и безопасни условия на труд. Опитът на различни европейски страни показва значението на съвместните споразумения, които позволяват да се създадат форми на регионално или секторно представителство и стимулират социалния диалог и превенцията. |
| --- | --- |

4.3

Участието на представители на работниците на равнище предприятие и на работното място при разглеждането на въпроси, свързани с професионалните рискове, е съществена характеристика на социалния диалог. Финансовото подпомагане на предприятията следва да се предоставя само при условие че са спазени стандартите за здравословни и безопасни условия на труд. Опитът на различни европейски страни показва значението на съвместните споразумения, които позволяват да се създадат форми на регионално или секторно представителство и стимулират социалния диалог и превенцията.

| 4.4 | Съществуват празноти в координацията между различните публични служби, които работят в областта на здравословните и безопасни условия на труд. Констатира се известна неефективност и/или недостатъчно използване на механизмите за участие на социалните партньори на всички равнища на договаряне и сключване на конкретни секторни споразумения. Това са все аспекти, които е важно да бъдат подобрени. Установяването на по-организирано сътрудничество между обществените здравни услуги и услугите за превенция на работното място допринася за подобряване на превенцията и улеснява откриването на професионалните заболявания. В държавите членки трябва да бъдат създадени единни центрове за контакт, за да се улесни връзката на публичната администрация с МСП. |
| --- | --- |

4.4

Съществуват празноти в координацията между различните публични служби, които работят в областта на здравословните и безопасни условия на труд. Констатира се известна неефективност и/или недостатъчно използване на механизмите за участие на социалните партньори на всички равнища на договаряне и сключване на конкретни секторни споразумения. Това са все аспекти, които е важно да бъдат подобрени. Установяването на по-организирано сътрудничество между обществените здравни услуги и услугите за превенция на работното място допринася за подобряване на превенцията и улеснява откриването на професионалните заболявания. В държавите членки трябва да бъдат създадени единни центрове за контакт, за да се улесни връзката на публичната администрация с МСП.

| 4.5 | Поради бюджетните затруднения повечето държави членки са намалили отпускането на финансови и човешки ресурси на институциите и организациите, извършващи дейности в областта на здравето и безопасността, по-специално в инспекциите по труда, където се отбелязва чувствително намаляване на проверките и на подпомагането и консултирането на предприятията. ЕИСК призовава за промяна на това напълно неприемливо положение, особено в условията на нарастващ брой нови сериозни рискове и влошаване на условията на живот и безопасност на работниците (увеличаване на психосоциалните рискове, дължащо се отчасти на безработицата и несигурността на работното място). |
| --- | --- |

4.5

Поради бюджетните затруднения повечето държави членки са намалили отпускането на финансови и човешки ресурси на институциите и организациите, извършващи дейности в областта на здравето и безопасността, по-специално в инспекциите по труда, където се отбелязва чувствително намаляване на проверките и на подпомагането и консултирането на предприятията. ЕИСК призовава за промяна на това напълно неприемливо положение, особено в условията на нарастващ брой нови сериозни рискове и влошаване на условията на живот и безопасност на работниците (увеличаване на психосоциалните рискове, дължащо се отчасти на безработицата и несигурността на работното място).

| 4.6 | Държавите членки следва да насърчават и подпомагат колективното договаряне чрез гарантиране на важна и ефективна роля на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките в областта на здравето и безопасността и в насърчаването на безопасна и здравословна среда на работното място. |
| --- | --- |

4.6

Държавите членки следва да насърчават и подпомагат колективното договаряне чрез гарантиране на важна и ефективна роля на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките в областта на здравето и безопасността и в насърчаването на безопасна и здравословна среда на работното място.

| 4.7 | ЕИСК изразява съжаление за слабия напредък в областта на европейските статистически данни относно здравето и безопасността и подчертава значението и спешната необходимост от дефиниции и единни системи за разпознаване и докладване в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

4.7

ЕИСК изразява съжаление за слабия напредък в областта на европейските статистически данни относно здравето и безопасността и подчертава значението и спешната необходимост от дефиниции и единни системи за разпознаване и докладване в рамките на ЕС.

| 4.8 | ЕИСК споделя предположението на Европейския съюз, че участието на социалните партньори на всички нива гарантира ефективност и ефикасност при изготвянето и прилагането на политиките и стратегиите за здравословни и безопасни условия на труд. В този контекст европейските структури за социален диалог и Тристранният консултативен комитет по безопасност и здраве на работното място следва да играят ключова роля. При определяне на своите приоритети Комисията следва да отдава по-голямо значение на неговите предложения, често приемани единодушно. |
| --- | --- |

4.8

ЕИСК споделя предположението на Европейския съюз, че участието на социалните партньори на всички нива гарантира ефективност и ефикасност при изготвянето и прилагането на политиките и стратегиите за здравословни и безопасни условия на труд. В този контекст европейските структури за социален диалог и Тристранният консултативен комитет по безопасност и здраве на работното място следва да играят ключова роля. При определяне на своите приоритети Комисията следва да отдава по-голямо значение на неговите предложения, често приемани единодушно.

| 4.9 | Във връзка с рамковите споразумения, сключвани в рамките на социалния диалог, ЕИСК приканва Комисията в най-кратки срокове да провери тяхната представителност и съответствието им с общностното право, ангажирайки се впоследствие да предприе необходимите мерки за спазването на споразуменията. |
| --- | --- |

4.9

Във връзка с рамковите споразумения, сключвани в рамките на социалния диалог, ЕИСК приканва Комисията в най-кратки срокове да провери тяхната представителност и съответствието им с общностното право, ангажирайки се впоследствие да предприе необходимите мерки за спазването на споразуменията.

| 4.10 | Комитетът препоръчва държавите членки да използват Европейския социален фонд и другите европейски структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за финансиране на действия в областта на здравето и безопасността на работното място. |
| --- | --- |

4.10

Комитетът препоръчва държавите членки да използват Европейския социален фонд и другите европейски структурни и инвестиционни фондове (ЕСИФ) за финансиране на действия в областта на здравето и безопасността на работното място.

| 4.11 | Комитетът е съгласен с Комисията, че следва по-внимателно да бъде проучено взаимодействието между политиките, свързани със здравословните и безопасни условия на труд, и другите области на публична намеса. Комитетът е твърдо убеден, че в повечето държави членки постигнатият напредък в тази област все още е много слаб. |
| --- | --- |

4.11

Комитетът е съгласен с Комисията, че следва по-внимателно да бъде проучено взаимодействието между политиките, свързани със здравословните и безопасни условия на труд, и другите области на публична намеса. Комитетът е твърдо убеден, че в повечето държави членки постигнатият напредък в тази област все още е много слаб.

5.   Специфични бележки

5.1   Национални стратегии, прилагане на законодателството и контрол

| 5.1.1 | ЕИСК подкрепя позицията на Комисията относно необходимостта държавите членки, след допитване до социалните партньори, да пристъпят към преразглеждане на националните стратегии в рамките на новата стратегическа рамка на ЕС. Въпреки това Комитетът препоръчва да се пристъпи към по-подробна оценка на въздействието на предишната национална стратегия. Участието на социалните партньори в прилагането на стратегията за периода 2014–2020 г. трябва да бъде от съществено значение за всички държави членки и следва да се намерят еднородни показатели и критерии, които методично да показват степента на прилагане и да позволяват системно наблюдение и оценка. |
| --- | --- |

5.1.1

ЕИСК подкрепя позицията на Комисията относно необходимостта държавите членки, след допитване до социалните партньори, да пристъпят към преразглеждане на националните стратегии в рамките на новата стратегическа рамка на ЕС. Въпреки това Комитетът препоръчва да се пристъпи към по-подробна оценка на въздействието на предишната национална стратегия. Участието на социалните партньори в прилагането на стратегията за периода 2014–2020 г. трябва да бъде от съществено значение за всички държави членки и следва да се намерят еднородни показатели и критерии, които методично да показват степента на прилагане и да позволяват системно наблюдение и оценка.

| 5.1.2 | ЕИСК е съгласен с Комисията, че е необходимо държавите членки, в сътрудничество с Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA), да създадат база данни за здравето и безопасността на работното място и да провеждат редовни срещи (най-малко веднъж на две години), в рамките на EU-OSHA, Консултативния комитет по безопасност и здраве на работното място (ККБЗ) и Комитета на старшите инспектори по труда (КСИТ). |
| --- | --- |

5.1.2

ЕИСК е съгласен с Комисията, че е необходимо държавите членки, в сътрудничество с Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA), да създадат база данни за здравето и безопасността на работното място и да провеждат редовни срещи (най-малко веднъж на две години), в рамките на EU-OSHA, Консултативния комитет по безопасност и здраве на работното място (ККБЗ) и Комитета на старшите инспектори по труда (КСИТ).

| 5.1.3 | Предоставянето на финансова и техническа подкрепа за прилагане на онлайн инструмента за оценка на риска (OiRA) и други базирани на ИТ инструменти в държавите членки следва да се счита за съществено важно и да се съсредоточи върху приоритетни сектори. EU-OSHA следва да увеличи своите финансови и човешки ресурси, за да бъде в състояние да играе решаваща роля. Комитетът изразява съжаление, че държавите членки използват много ограничено ЕСФ за финансиране на дейности в областта на образованието и обучението. |
| --- | --- |

5.1.3

Предоставянето на финансова и техническа подкрепа за прилагане на онлайн инструмента за оценка на риска (OiRA) и други базирани на ИТ инструменти в държавите членки следва да се счита за съществено важно и да се съсредоточи върху приоритетни сектори. EU-OSHA следва да увеличи своите финансови и човешки ресурси, за да бъде в състояние да играе решаваща роля. Комитетът изразява съжаление, че държавите членки използват много ограничено ЕСФ за финансиране на дейности в областта на образованието и обучението.

| 5.1.4 | Определянето на добри практики и конкретни насоки, по-специално за малките и средните предприятия, трябва да бъде съобразено със специфичните условия в секторите и със стопанската дейност, извършвана от съответното предприятие, като EU-OSHA следва да увеличи намесата си в тези области и да насърчава културата на превенция. |
| --- | --- |

5.1.4

Определянето на добри практики и конкретни насоки, по-специално за малките и средните предприятия, трябва да бъде съобразено със специфичните условия в секторите и със стопанската дейност, извършвана от съответното предприятие, като EU-OSHA следва да увеличи намесата си в тези области и да насърчава културата на превенция.

| 5.1.5 | В някои държави членки трябва да се подобри съвместната дейност между инспекцията по труда и предприятията, особено що се отнася до информация, консултации, възникващи нови рискове, улесняване на прилагането на законодателството и определяне и възпиране на недекларирания труд. Затова е изключително важно инспекциите по труда да разполагат с повече ресурси и експертни знания. |
| --- | --- |

5.1.5

В някои държави членки трябва да се подобри съвместната дейност между инспекцията по труда и предприятията, особено що се отнася до информация, консултации, възникващи нови рискове, улесняване на прилагането на законодателството и определяне и възпиране на недекларирания труд. Затова е изключително важно инспекциите по труда да разполагат с повече ресурси и експертни знания.

| 5.1.6 | ЕИСК подкрепя действията за оценка на програмата за обмен/обучение на инспектори по труда и предприемането на мерки за засилване на сътрудничеството между службите на инспекциите по труда в рамките на КСИТ. |
| --- | --- |

5.1.6

ЕИСК подкрепя действията за оценка на програмата за обмен/обучение на инспектори по труда и предприемането на мерки за засилване на сътрудничеството между службите на инспекциите по труда в рамките на КСИТ.

| 5.1.7 | ЕИСК изразява съгласие с позицията на КСИТ по въпросите на здравето и безопасността като стратегически приоритет на ЕС, по-специално относно проблемите на опорно-двигателния апарат, болестите с дълъг латентен период (професионални ракови заболявания и хронични заболявания като белодробните заболявания, дължащи се на упражняваната професия), правилното прилагане на REACH, и психосоциалните рискове, свързани с работата (4). По отношение на МСП е уместно да се подобри компетентността в областта на здравето и безопасността, да се спазват в по-голяма степен изискванията, да се предоставят достъпна и актуална информация и насоки и да се действа така, че големите предприятия да поемат отговорността си за подобряване на резултатите на МПС, с които си взаимодействат. |
| --- | --- |

5.1.7

ЕИСК изразява съгласие с позицията на КСИТ по въпросите на здравето и безопасността като стратегически приоритет на ЕС, по-специално относно проблемите на опорно-двигателния апарат, болестите с дълъг латентен период (професионални ракови заболявания и хронични заболявания като белодробните заболявания, дължащи се на упражняваната професия), правилното прилагане на REACH, и психосоциалните рискове, свързани с работата (4). По отношение на МСП е уместно да се подобри компетентността в областта на здравето и безопасността, да се спазват в по-голяма степен изискванията, да се предоставят достъпна и актуална информация и насоки и да се действа така, че големите предприятия да поемат отговорността си за подобряване на резултатите на МПС, с които си взаимодействат.

5.2   Опростяване на законодателството

| 5.2.1 | ЕИСК счита, че евентуалното опростяване на действащото законодателство не може по никакъв начин да застраши настоящите равнища нито постоянното подобряване на здравословни и безопасни условия на труд на европейските работници. Обществената консултация, организирана от ЕС, подчертава различията в мненията на социалните партньори относно опростяването на действащото законодателство чрез включване на нов европейски политически инструмент: 73,4 % от организациите на работници са против това опростяване, докато само 4,3 % от организациите на работодателите се обявяват против опростяване на законодателството (5). От всички анкетирани (общо 523), 40,5 % подкрепят опростяването, 46,1 % са против, а 13,4 % нямат мнение. При все това ЕИСК счита, че някои административни тежести за предприятията могат да бъдат намалени, без това да се отрази на здравословните и безопасни условия на труд на работниците. |
| --- | --- |

5.2.1

ЕИСК счита, че евентуалното опростяване на действащото законодателство не може по никакъв начин да застраши настоящите равнища нито постоянното подобряване на здравословни и безопасни условия на труд на европейските работници. Обществената консултация, организирана от ЕС, подчертава различията в мненията на социалните партньори относно опростяването на действащото законодателство чрез включване на нов европейски политически инструмент: 73,4 % от организациите на работници са против това опростяване, докато само 4,3 % от организациите на работодателите се обявяват против опростяване на законодателството (5). От всички анкетирани (общо 523), 40,5 % подкрепят опростяването, 46,1 % са против, а 13,4 % нямат мнение. При все това ЕИСК счита, че някои административни тежести за предприятията могат да бъдат намалени, без това да се отрази на здравословните и безопасни условия на труд на работниците.

| 5.2.2 | Следва да се отбележи, че според Европейското изследване на предприятията по отношение на новите и нововъзникващите рискове (ESENER) основните причини, поради които предприятията предприемат действия в областта на здравето и безопасността на работното място, са „изпълнението на правните задължения“ (90 %), „натискът от страна на работниците“ (76 %) и „натискът от страна на инспекциите по труда“ (60 %), като всички тези елементи са подложени на силен натиск. От друга страна, това проучване показва, че едва 37 % от предприятията, които не извършват редовно проверки за безопасност, са посочили „прекалено сложните правни задължения“ като причина за това. |
| --- | --- |

5.2.2

Следва да се отбележи, че според Европейското изследване на предприятията по отношение на новите и нововъзникващите рискове (ESENER) основните причини, поради които предприятията предприемат действия в областта на здравето и безопасността на работното място, са „изпълнението на правните задължения“ (90 %), „натискът от страна на работниците“ (76 %) и „натискът от страна на инспекциите по труда“ (60 %), като всички тези елементи са подложени на силен натиск. От друга страна, това проучване показва, че едва 37 % от предприятията, които не извършват редовно проверки за безопасност, са посочили „прекалено сложните правни задължения“ като причина за това.

| 5.2.3 | ЕИСК препоръчва определянето на евентуално опростяване и/или намаляване на ненужната административна тежест за предприятията, вследствие на планирания анализ на действащото законодателство, да бъде резултат от широк дебат с участието на социалните партньори и преговори с тях на всички равнища. Комитетът обръща внимание на член 153 от Договора, който предвижда, че европейското законодателство установява минималните условия и дава възможност на държавите членки да запазят или да приемат правила, които да гарантират по-добра защита на работниците. Това допринася за подобряване на напредъка и позволява да се предвидят европейски инициативи, както е видно от забраната на азбеста в много държави членки, преди подобно решение да бъде прието от Комисията. |
| --- | --- |

5.2.3

ЕИСК препоръчва определянето на евентуално опростяване и/или намаляване на ненужната административна тежест за предприятията, вследствие на планирания анализ на действащото законодателство, да бъде резултат от широк дебат с участието на социалните партньори и преговори с тях на всички равнища. Комитетът обръща внимание на член 153 от Договора, който предвижда, че европейското законодателство установява минималните условия и дава възможност на държавите членки да запазят или да приемат правила, които да гарантират по-добра защита на работниците. Това допринася за подобряване на напредъка и позволява да се предвидят европейски инициативи, както е видно от забраната на азбеста в много държави членки, преди подобно решение да бъде прието от Комисията.

5.3   Нови и нововъзникващи рискове

| 5.3.1 | Налице е силна необходимост от задълбочаване на научните познания в областта на новите рискове с цел предотвратяване на заболяванията, свързани с работата, и професионалните заболявания, като усилията следва да бъдат съсредоточени на равнище ЕС. По-доброто взаимодействие/координиране между европейските и националните институции е от съществено значение, за да се намерят подходящи начини за определяне на стратегии и законодателни мерки за справяне с новите и възникващите рискове. Предвид съществуващите институции, Комитетът не вижда необходимост от създаване на нова научна организация за независима консултация. |
| --- | --- |

5.3.1

Налице е силна необходимост от задълбочаване на научните познания в областта на новите рискове с цел предотвратяване на заболяванията, свързани с работата, и професионалните заболявания, като усилията следва да бъдат съсредоточени на равнище ЕС. По-доброто взаимодействие/координиране между европейските и националните институции е от съществено значение, за да се намерят подходящи начини за определяне на стратегии и законодателни мерки за справяне с новите и възникващите рискове. Предвид съществуващите институции, Комитетът не вижда необходимост от създаване на нова научна организация за независима консултация.

| 5.3.2 | ЕИСК многократно се позовава на необходимостта да се осигурят по-добри условия за здравето и безопасността на определени категории работници (младежи, жени, възрастни работници, мигранти, работници на нетипични трудови договори и работници с увреждания) и да се преодолеят новите проблеми, произтичащи от промени в организацията на работата (по-специално стресът и професионалните психични заболявания), теми, които са широко признати от държавите членки, социалните партньори и обществото. ЕИСК счита, че тези проблеми трябва да бъдат разгледани, тъй като се увеличават и пораждат икономически и социални разходи. Трябва да се подчертае, че принципът на равенство между половете позволява здравните политики на работното място да се съчетаят с напредъка в областта на равенството. |
| --- | --- |

5.3.2

ЕИСК многократно се позовава на необходимостта да се осигурят по-добри условия за здравето и безопасността на определени категории работници (младежи, жени, възрастни работници, мигранти, работници на нетипични трудови договори и работници с увреждания) и да се преодолеят новите проблеми, произтичащи от промени в организацията на работата (по-специално стресът и професионалните психични заболявания), теми, които са широко признати от държавите членки, социалните партньори и обществото. ЕИСК счита, че тези проблеми трябва да бъдат разгледани, тъй като се увеличават и пораждат икономически и социални разходи. Трябва да се подчертае, че принципът на равенство между половете позволява здравните политики на работното място да се съчетаят с напредъка в областта на равенството.

5.4   Статистически данни

| 5.4.1 | Острият недостиг на надеждни, навременни и съпоставими статистически данни на европейско равнище е един от ключовите въпроси, свързани със здравето и безопасността на работното място. Следва да се намери изход от тази жалка ситуация, която незнайно защо се е проточила с години. ЕИСК подкрепя действията на Комисията за преодоляване на тези трудности. Комисията и държавите членки следва да приемат решаването на тези трудности за приоритетно и да изготвят, защото могат, ако се договорят, по-подробна статистика, адаптирана към националния контекст. Сътрудничеството със СЗО с цел разширяване на набора от данни за ICD-10 ще позволи използването на бази данни в областта на здравеопазването, което ще даде възможност за по-бързо и по-ефективно събиране на данни. |
| --- | --- |

5.4.1

Острият недостиг на надеждни, навременни и съпоставими статистически данни на европейско равнище е един от ключовите въпроси, свързани със здравето и безопасността на работното място. Следва да се намери изход от тази жалка ситуация, която незнайно защо се е проточила с години. ЕИСК подкрепя действията на Комисията за преодоляване на тези трудности. Комисията и държавите членки следва да приемат решаването на тези трудности за приоритетно и да изготвят, защото могат, ако се договорят, по-подробна статистика, адаптирана към националния контекст. Сътрудничеството със СЗО с цел разширяване на набора от данни за ICD-10 ще позволи използването на бази данни в областта на здравеопазването, което ще даде възможност за по-бързо и по-ефективно събиране на данни.

| 5.4.2 | Комитетът изразява съжаление, че е прекратено воденето на европейска статистика на професионалните заболявания, и призовава за възобновяване на статистическите проучвания относно експозицията по време на работа на канцерогенни вещества, какъвто е случаят с проекта CAREX, разработен през 90-те години. Комитетът счита за положителни неотдавнашните усилия на Комисията за създаване на база данни и за изготвянето на модел, даващ възможност за оценка на професионалната експозиция на редица опасни химически продукти в държавите — членки на ЕС, и в страните от ЕАСТ/ЕИП (проект HAZCHEM). |
| --- | --- |

5.4.2

Комитетът изразява съжаление, че е прекратено воденето на европейска статистика на професионалните заболявания, и призовава за възобновяване на статистическите проучвания относно експозицията по време на работа на канцерогенни вещества, какъвто е случаят с проекта CAREX, разработен през 90-те години. Комитетът счита за положителни неотдавнашните усилия на Комисията за създаване на база данни и за изготвянето на модел, даващ възможност за оценка на професионалната експозиция на редица опасни химически продукти в държавите — членки на ЕС, и в страните от ЕАСТ/ЕИП (проект HAZCHEM).

5.5   Сътрудничество с международни институции

| 5.5.1 | ЕИСК счита, че следва приоритетно да се засили сътрудничеството с международни организации, по-специално с МОТ, СЗО и ОИСР, за да се намалят трудовите злополуки и професионалните заболявания в световен мащаб. |
| --- | --- |

5.5.1

ЕИСК счита, че следва приоритетно да се засили сътрудничеството с международни организации, по-специално с МОТ, СЗО и ОИСР, за да се намалят трудовите злополуки и професионалните заболявания в световен мащаб.

| 5.5.2 | Особено внимание следва да се обърне на пропуските в областта на здравето и безопасността на работното място в глобалните вериги за доставки, като по този начин се допринесе за по-безопасни работни места не само в Европа, а на всички континенти. Този въпрос следва да бъде включен в споразуменията на ЕС, като се гарантира спазването на конвенциите и препоръките на МОТ от страна на партньорите в ЕС. Комитетът припомня предишните становища относно азбеста и отправя искане към Комисията да приеме конкретна позиция за забрана на азбеста в световен мащаб. |
| --- | --- |

5.5.2

Особено внимание следва да се обърне на пропуските в областта на здравето и безопасността на работното място в глобалните вериги за доставки, като по този начин се допринесе за по-безопасни работни места не само в Европа, а на всички континенти. Този въпрос следва да бъде включен в споразуменията на ЕС, като се гарантира спазването на конвенциите и препоръките на МОТ от страна на партньорите в ЕС. Комитетът припомня предишните становища относно азбеста и отправя искане към Комисията да приеме конкретна позиция за забрана на азбеста в световен мащаб.

| 5.5.3 | ЕИСК препоръчва на държавите членки да прилагат международните стандарти и конвенции, а Комисията следва да изготвя систематични доклади относно ефективното прилагане от страна на държавите членки. |
| --- | --- |

5.5.3

ЕИСК препоръчва на държавите членки да прилагат международните стандарти и конвенции, а Комисията следва да изготвя систематични доклади относно ефективното прилагане от страна на държавите членки.

Брюксел, 11 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Между 2007 и 2011 г. трудовите злополуки в ЕС, налагащи над 3 дена отсъствие от работа, са намалели с 27,9 %.

1

(2)  Вж. ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 88—94.

2

(3)  „Public consultation on the new occupational health and safety policy framework“ (Публична консултация относно новата политическа рамка на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд), Заетост, социални въпроси и социално приобщаване, юни 2014 г.

3

(4)  „Стратегически приоритети на ЕС, 2013—2020 г.“, док. 2091_FR, февруари 2012 г.

4

(5)  „Public consultation on the new occupational health and safety policy framework“ (Публична консултация относно новата политическа рамка на ЕС в областта на здравословните и безопасни условия на труд), юни 2014 г.

5

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

По време на разискванията бяха отхвърлени следните предложения за изменения, въпреки че получиха най-малко една четвърт от подадените гласове:

Параграф 1.8

се изменя, както следва:

| | „ЕИСК счита, че участието на работниците и на всички социални партньори на всички равнища и на работното място е от ключово значение за ефективното изпълнение на стратегията. Призовава Комисията да активизира обсъжданията и консултациите със социалните партньори и да бъдат разработени съгласувани действия. Държавите членки следва да насърчават социалния диалог по въпросите на здравето и безопасността между работодателите и представителите на работниците
  и колективните трудови договори.“ |
| --- | --- |

„ЕИСК счита, че участието на работниците и на всички социални партньори на всички равнища и на работното място е от ключово значение за ефективното изпълнение на стратегията. Призовава Комисията да активизира обсъжданията и консултациите със социалните партньори и да бъдат разработени съгласувани действия. Държавите членки следва да насърчават социалния диалог по въпросите на здравето и безопасността между работодателите и представителите на работниците
  и колективните трудови договори.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 143 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 17 |

Гласове „за“

:

66

Гласове „против“

:

143

Гласове „въздържал се“

:

17

Параграф 3.2

се изменя, както следва:

| | „ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се предвижда деблокиране на законодателството, по-специално по отношение на проблемите с опорно-двигателния апарат и преразглеждането на съществуващата директива относно защитата на работещите от рискове, свързани с експозицията на канцерогенни вещества. Комитетът също така отбелязва липсата на референции за създаване на правна рамка за предвиждане на измененията, въпрос, който вече е повдиган от Европейския парламент. ЕИСК приканва Комисията спешно да намери решение на тези въпроси.“ |
| --- | --- |

„ЕИСК изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се предвижда деблокиране на законодателството, по-специално по отношение на проблемите с опорно-двигателния апарат и преразглеждането на съществуващата директива относно защитата на работещите от рискове, свързани с експозицията на канцерогенни вещества. Комитетът също така отбелязва липсата на референции за създаване на правна рамка за предвиждане на измененията, въпрос, който вече е повдиган от Европейския парламент. ЕИСК приканва Комисията спешно да намери решение на тези въпроси.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 60 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 141 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 13 |

Гласове „за“

:

60

Гласове „против“

:

141

Гласове „въздържал се“

:

13

Параграф 3.5

се изменя, както следва:

| | „Технологичните иновации и новите форми на организация на труда, включително новите режими на нетипична заетост, създадоха нови ситуации с нови предизвикателства, но също така
  могат понякога да породят някои, включително и нови рискове, които все още не са точно определени. Сред неотложните задачи са определянето на тези рискове и тяхното предотвратяване, както и дефинирането на настоящи и нови професионални заболявания. От съществено значение е спешно да се намерят решения чрез
  за актуализиране на съществуващото или чрез ново законодателство, съответстващо на установените рискове.“ |
| --- | --- |

„Технологичните иновации и новите форми на организация на труда, включително новите режими на нетипична заетост, създадоха нови ситуации с нови предизвикателства, но също така
  могат понякога да породят някои, включително и нови рискове, които все още не са точно определени. Сред неотложните задачи са определянето на тези рискове и тяхното предотвратяване, както и дефинирането на настоящи и нови професионални заболявания. От съществено значение е спешно да се намерят решения чрез
  за актуализиране на съществуващото или чрез ново законодателство, съответстващо на установените рискове.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 140 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 10 |

Гласове „за“

:

77

Гласове „против“

:

140

Гласове „въздържал се“

:

10

Параграф 3.9

се изменя, както следва:

| | „ЕС беше изправен пред трайна икономическа стагнация и високи равнища на безработица. Безработицата представлява специален аспект на здравето на работното място, тъй като в определени случаи се свързва с психически заболявания. Освен това работниците, които работят на пазара на недекларирания труд, могат в някои случаи да бъдат
  са изложени в по-голяма степен на повишени рискове и на трудови злополуки. ЕИСК е убеден, че освен извършването на структурни инвестиции, подобряването на условията на живот, по-специално по отношение на здравословните и безопасни условия на труд, е изключително важно за устойчивия икономически растеж, насърчаването на качествени работни места и социалното сближаване.“ |
| --- | --- |

„ЕС беше изправен пред трайна икономическа стагнация и високи равнища на безработица. Безработицата представлява специален аспект на здравето на работното място, тъй като в определени случаи се свързва с психически заболявания. Освен това работниците, които работят на пазара на недекларирания труд, могат в някои случаи да бъдат
  са изложени в по-голяма степен на повишени рискове и на трудови злополуки. ЕИСК е убеден, че освен извършването на структурни инвестиции, подобряването на условията на живот, по-специално по отношение на здравословните и безопасни условия на труд, е изключително важно за устойчивия икономически растеж, насърчаването на качествени работни места и социалното сближаване.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 62 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 145 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 10 |

Гласове „за“

:

62

Гласове „против“

:

145

Гласове „въздържал се“

:

10

Параграф 4.6

се изменя, както следва:

| | „Държавите членки следва да насърчават и подпомагат социалния диалог между работодателите и представители на работниците
  колективното договаряне чрез гарантиране на важна и ефективна роля на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките в областта на здравето и безопасността и в насърчаването на безопасна и здравословна среда на работното място.“ |
| --- | --- |

„Държавите членки следва да насърчават и подпомагат социалния диалог между работодателите и представители на работниците
  колективното договаряне чрез гарантиране на важна и ефективна роля на социалните партньори в разработването и прилагането на политиките в областта на здравето и безопасността и в насърчаването на безопасна и здравословна среда на работното място.“

Резултат от гласуването:

| Гласове „за“ | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 141 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 17 |

Гласове „за“

:

66

Гласове „против“

:

141

Гласове „въздържал се“

:

17

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/91

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор“

(COM(2014) 445 final),

относно „ Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Към кръгова икономика: Програма за Европа с нулеви отпадъци“

(COM(2014) 398 final)

и относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2008/98/ЕО относно отпадъците, 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки, 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци, 2000/53/ЕО относно излезлите от употреба превозни средства, 2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване“

(COM(2014) 397 final — 2014/0201 (COD)

(2015/C 230/14)

| Докладчик: | г-жа An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Докладчик:

г-жа An LE NOUAIL MARLIÈRE

На 14 юли 2014 г. Комисията, на 28 юли 2014 г. Европейският парламент и на 20 октомври 2014 г. Съветът решиха, в съответствие с член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор“

COM(2014) 0445 final

и относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Към кръгова икономика: Програма за Европа с нулеви отпадъци“

COM(2014) 398 final

и относно

„Предложение за Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2008/98/ЕО относно отпадъците, 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки, 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци, 2000/53/ЕО относно излезлите от употреба превозни средства, 2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване“

COM(2014) 0397 final — 2014/0201 (COD).

Специализираната секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември) Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 129 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът приветства двете съобщения и пакета с изменения на директивите относно отпадъците и подкрепя предприетата кампания за информиране на предприятията и потребителите относно необходимостта от постепенно премахване на настоящия линеен икономически модел от типа „вземи-произведи-консумирай и изхвърли“ и ускоряване на прехода към кръгов модел, който е проектиран да бъде възстановителен и има за цел да разчита на енергията от възобновяеми източници, за да сведе до минимум използването на природните ресурси. |
| --- | --- |

1.1.

Комитетът приветства двете съобщения и пакета с изменения на директивите относно отпадъците и подкрепя предприетата кампания за информиране на предприятията и потребителите относно необходимостта от постепенно премахване на настоящия линеен икономически модел от типа „вземи-произведи-консумирай и изхвърли“ и ускоряване на прехода към кръгов модел, който е проектиран да бъде възстановителен и има за цел да разчита на енергията от възобновяеми източници, за да сведе до минимум използването на природните ресурси.

| 1.2. | Комитетът подкрепя целта за установяване на благоприятна рамка за този преход, която обхваща целия жизнен цикъл на продуктите от доставките на суровини до екопроектирането, продажбите на дребно, бизнес моделите и моделите на потребление, повторната употреба и повторното включване в производството, и използването на отпадъците като ресурс. |
| --- | --- |

1.2.

Комитетът подкрепя целта за установяване на благоприятна рамка за този преход, която обхваща целия жизнен цикъл на продуктите от доставките на суровини до екопроектирането, продажбите на дребно, бизнес моделите и моделите на потребление, повторната употреба и повторното включване в производството, и използването на отпадъците като ресурс.

| 1.3. | Въпреки това Комитетът изразява съжаление, че конкретните предложения на Комисията поставят прекалено голям акцент върху политиките и законодателството в областта на отпадъците, като в същото време липсват подобни конкретни предложения „нагоре по веригата“, насочени към подобряване на целия жизнен цикъл на продуктите. ЕИСК очаква Комисията да представи както пътна карта за подобни мерки, с ясно установени срокове, процедура и бюджет, така и предложения относно използването на новаторски финансови инструменти, като например „зелени“ облигации. |
| --- | --- |

1.3.

Въпреки това Комитетът изразява съжаление, че конкретните предложения на Комисията поставят прекалено голям акцент върху политиките и законодателството в областта на отпадъците, като в същото време липсват подобни конкретни предложения „нагоре по веригата“, насочени към подобряване на целия жизнен цикъл на продуктите. ЕИСК очаква Комисията да представи както пътна карта за подобни мерки, с ясно установени срокове, процедура и бюджет, така и предложения относно използването на новаторски финансови инструменти, като например „зелени“ облигации.

| 1.4. | Комитетът отправя призив към Комисията да интегрира благоприятната рамка за кръгова икономика в останалите европейски политики, като политиката в областта на енергетиката и климата и промишлената политика, включително целта на ЕС за реиндустриализация. ЕИСК подкрепя допълването на водещите цели на стратегията „Европа 2020“ с целта за ресурсна ефективност, по предложение на Европейската платформа за ефективно използване на ресурсите, разгледано в съобщението „Към кръгова икономика“. |
| --- | --- |

1.4.

Комитетът отправя призив към Комисията да интегрира благоприятната рамка за кръгова икономика в останалите европейски политики, като политиката в областта на енергетиката и климата и промишлената политика, включително целта на ЕС за реиндустриализация. ЕИСК подкрепя допълването на водещите цели на стратегията „Европа 2020“ с целта за ресурсна ефективност, по предложение на Европейската платформа за ефективно използване на ресурсите, разгледано в съобщението „Към кръгова икономика“.

| 1.5. | Макар че Комисията взе предвид общите ползи в областта на заетостта и също така стартира Инициативата за зелена заетост в пакета за политиката относно кръговата икономика, Комитетът изразява съжаление, че не беше използвана възможността да се проучат по-конкретно въздействието, рисковете и ползите за заетостта. По-специално, не беше разгледан потенциалът за заетост в областта на предотвратяването на отпадъците, повторната употреба и повторното включване в производството. От друга страна, необходимо е да се обърне повече внимание на осигуряването на достойни условия на труд и подобряването на стандартите за здраве и безопасност за засегнатите работници. |
| --- | --- |

1.5.

Макар че Комисията взе предвид общите ползи в областта на заетостта и също така стартира Инициативата за зелена заетост в пакета за политиката относно кръговата икономика, Комитетът изразява съжаление, че не беше използвана възможността да се проучат по-конкретно въздействието, рисковете и ползите за заетостта. По-специално, не беше разгледан потенциалът за заетост в областта на предотвратяването на отпадъците, повторната употреба и повторното включване в производството. От друга страна, необходимо е да се обърне повече внимание на осигуряването на достойни условия на труд и подобряването на стандартите за здраве и безопасност за засегнатите работници.

| 1.6. | Предложената от Европейската комисия рамка следва да разпределя справедливо между заинтересованите страни усилията за повишаване на осведомеността и промяна в поведението: необходимо е да се постигне баланс между ориентираност към бъдещето, постигане на напредък в областта на науката, въвеждане на новаторски приложения и гарантиране на конкурентоспособността и общия интерес на Европа. |
| --- | --- |

1.6.

Предложената от Европейската комисия рамка следва да разпределя справедливо между заинтересованите страни усилията за повишаване на осведомеността и промяна в поведението: необходимо е да се постигне баланс между ориентираност към бъдещето, постигане на напредък в областта на науката, въвеждане на новаторски приложения и гарантиране на конкурентоспособността и общия интерес на Европа.

| 1.7. | Потребителите и производителите трябва да осъзнават своята отговорност. Потребителите трябва бъдат информирани, за да купуват отговорно, проследимостта трябва да бъде оптимална, а производителите трябва да поемат отговорност. |
| --- | --- |

1.7.

Потребителите и производителите трябва да осъзнават своята отговорност. Потребителите трябва бъдат информирани, за да купуват отговорно, проследимостта трябва да бъде оптимална, а производителите трябва да поемат отговорност.

| 1.8. | Постепенното премахване на депонирането на рециклируемите отпадъци и по-високите цели за рециклиране на отпадъци, предложени от Комисията, са предварителни условия за осъществяването на преход към кръгова икономика и трябва да бъдат преследвани. Комисията следва също така да осигури подкрепата на обществеността, като гарантира надеждността на своите цели: те трябва да бъдат с приемлив характер и високо качество, както и да бъдат пропорционални. |
| --- | --- |

1.8.

Постепенното премахване на депонирането на рециклируемите отпадъци и по-високите цели за рециклиране на отпадъци, предложени от Комисията, са предварителни условия за осъществяването на преход към кръгова икономика и трябва да бъдат преследвани. Комисията следва също така да осигури подкрепата на обществеността, като гарантира надеждността на своите цели: те трябва да бъдат с приемлив характер и високо качество, както и да бъдат пропорционални.

| 1.9. | Комитетът приветства също така мерките на Комисията за подобряване на прилагането на законите на ЕС относно отпадъците, по-конкретно чрез въвеждане на по-добро наблюдение и инструменти за управление. За да се премине от равнище на рециклиране на битовите отпадъци в ЕС от 42 % понастоящем към 50 % през 2020 г. и 70 % през 2030 г., ще трябва да се гарантира, че някои държави ще положат повече усилия и ще прилагат прогресивни решения за управление на отпадъците. Би следвало да се предприемат и стъпки за подобряване на качеството на изходните продукти и техните съставки, както и на цялостния процес на рециклиране. |
| --- | --- |

1.9.

Комитетът приветства също така мерките на Комисията за подобряване на прилагането на законите на ЕС относно отпадъците, по-конкретно чрез въвеждане на по-добро наблюдение и инструменти за управление. За да се премине от равнище на рециклиране на битовите отпадъци в ЕС от 42 % понастоящем към 50 % през 2020 г. и 70 % през 2030 г., ще трябва да се гарантира, че някои държави ще положат повече усилия и ще прилагат прогресивни решения за управление на отпадъците. Би следвало да се предприемат и стъпки за подобряване на качеството на изходните продукти и техните съставки, както и на цялостния процес на рециклиране.

| 1.10. | Комитетът посочва, че в предложенията на Комисията не се използва установената в Рамковата директива за отпадъците йерархия на отпадъците, която определя приоритетен ред на предотвратяване на отпадъците: подготовка за повторна употреба, рециклиране, друг вид оползотворяване (енергия) и изхвърляне. Липсва цялостно проучване на варианта за цели и други мерки за предотвратяване на отпадъците, освен незадължителната цел за намаляване на разхищаването на хранителните отпадъци. В дългосрочен план общият обем на използваните материали и на крайните отпадъци следва да бъде контролиран и намален за доброто на околната среда. |
| --- | --- |

1.10.

Комитетът посочва, че в предложенията на Комисията не се използва установената в Рамковата директива за отпадъците йерархия на отпадъците, която определя приоритетен ред на предотвратяване на отпадъците: подготовка за повторна употреба, рециклиране, друг вид оползотворяване (енергия) и изхвърляне. Липсва цялостно проучване на варианта за цели и други мерки за предотвратяване на отпадъците, освен незадължителната цел за намаляване на разхищаването на хранителните отпадъци. В дългосрочен план общият обем на използваните материали и на крайните отпадъци следва да бъде контролиран и намален за доброто на околната среда.

| 1.11. | Подобно на повторната употреба (на равнище продукти), многократното рециклиране (на равнище материали) спестява първични суровини, потребление на енергия и емисии на парникови газове. Преразглеждането на пакета за отпадъците предлага понастоящем уникална възможност за възприемане на принципа на многократно рециклиране за трайните материали. |
| --- | --- |

1.11.

Подобно на повторната употреба (на равнище продукти), многократното рециклиране (на равнище материали) спестява първични суровини, потребление на енергия и емисии на парникови газове. Преразглеждането на пакета за отпадъците предлага понастоящем уникална възможност за възприемане на принципа на многократно рециклиране за трайните материали.

| 1.12. | Кръговата икономиката не следва да се измерва само с оглед на получените отпадъци, а трябва също да насърчава хората да опазват човешките и материалните ресурси по цялата верига за създаване на стойност и да се стреми към премахване на всички опасни за околната среда или за хората процеси. |
| --- | --- |

1.12.

Кръговата икономиката не следва да се измерва само с оглед на получените отпадъци, а трябва също да насърчава хората да опазват човешките и материалните ресурси по цялата верига за създаване на стойност и да се стреми към премахване на всички опасни за околната среда или за хората процеси.

| 1.13. | Комитетът препоръчва пакетът за политиката да бъде допълнен от мерки, конкретно подпомагащи подготовката на използваните продукти за повторна употреба. Поставянето на подготовката за повторна употреба и рециклирането на едно и също равнище, какъвто е случаят с целите на Комисията за рециклиране, представлява незачитане на йерархията на отпадъците. Кратките цикли трябва да имат приоритет. Повторната употреба на продуктите, подготовката за повторна употреба и повторното включване в производството могат да извлекат максималната стойност от продуктите и увеличават възможностите за запазване на веригите на стойност в рамките на ЕС, подпомагане на териториалното развитие и създаването на работни места. |
| --- | --- |

1.13.

Комитетът препоръчва пакетът за политиката да бъде допълнен от мерки, конкретно подпомагащи подготовката на използваните продукти за повторна употреба. Поставянето на подготовката за повторна употреба и рециклирането на едно и също равнище, какъвто е случаят с целите на Комисията за рециклиране, представлява незачитане на йерархията на отпадъците. Кратките цикли трябва да имат приоритет. Повторната употреба на продуктите, подготовката за повторна употреба и повторното включване в производството могат да извлекат максималната стойност от продуктите и увеличават възможностите за запазване на веригите на стойност в рамките на ЕС, подпомагане на териториалното развитие и създаването на работни места.

| 1.14. | В този контекст ЕС следва също така да насърчава всички държави членки да преобразуват плановете си за отпадъците в териториални планове за кръгова икономика, с акцент върху мерки за насърчаване на икономиите на материални ресурси и опазването на благосъстоянието на хората. |
| --- | --- |

1.14.

В този контекст ЕС следва също така да насърчава всички държави членки да преобразуват плановете си за отпадъците в териториални планове за кръгова икономика, с акцент върху мерки за насърчаване на икономиите на материални ресурси и опазването на благосъстоянието на хората.

| 1.15. | В заключение Комитетът препоръчва също разширяване на секторния подход, с цел стимулиране на кръговата икономиката. |
| --- | --- |

1.15.

В заключение Комитетът препоръчва също разширяване на секторния подход, с цел стимулиране на кръговата икономиката.

2.   Въведение

| 2.1. | На 2 юли 2014 г. Европейската комисия публикува пакет от пет предложения (1), който включва:






  а) | съобщението „Към кръгова икономика: Програма за Европа с нулеви отпадъци“, COM(2014)0398 final; |
| --- | --- | --- |

2.1.

На 2 юли 2014 г. Европейската комисия публикува пакет от пет предложения (1), който включва:

а)

съобщението „Към кръгова икономика: Програма за Европа с нулеви отпадъци“, COM(2014)0398 final;

| б) | предложението COM(2014) 397 final за нова „Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2008/98/ЕО относно отпадъците, 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки, 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци, 2000/53/ЕО относно излезлите от употреба превозни средства, 2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване“; |
| --- | --- |

б)

предложението COM(2014) 397 final за нова „Директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на директиви 2008/98/ЕО относно отпадъците, 94/62/ЕО относно опаковките и отпадъците от опаковки, 1999/31/ЕО относно депонирането на отпадъци, 2000/53/ЕО относно излезлите от употреба превозни средства, 2006/66/ЕО относно батерии и акумулатори и отпадъци от батерии и акумулатори и 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване“;

| в) | съобщението COM(2014) 445 final относно „Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор“;
  и следните два документа, на които ЕИСК ще отговори в отделно становище (2): |
| --- | --- |

в)

съобщението COM(2014) 445 final относно „Възможности за ресурсна ефективност в строителния сектор“;

и следните два документа, на които ЕИСК ще отговори в отделно становище (2):

| г) | „Зелен план за действие за МСП“, COM(2014) 440 final; |
| --- | --- |

г)

„Зелен план за действие за МСП“, COM(2014) 440 final;

| д) | съобщението относно „Инициатива за зелена заетост“, COM(2014) 446 final. |
| --- | --- |

д)

съобщението относно „Инициатива за зелена заетост“, COM(2014) 446 final.

Комисията обяви също така последващото публикуване на съобщение относно устойчивостта на храните.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Как да се произвеждат стоки и услуги, като същевременно се ограничава потреблението и разхищението на суровини и невъзобновяеми енергийни източници? Един факт е очевиден за всички: в индустриалната история на ХХ век се наблюдава структурна тенденция към намаляване на разходите за добив и използване на минерални и енергийни природни ресурси, най-вече поради постепенното повишаване на производителността. |
| --- | --- |

3.1.

Как да се произвеждат стоки и услуги, като същевременно се ограничава потреблението и разхищението на суровини и невъзобновяеми енергийни източници? Един факт е очевиден за всички: в индустриалната история на ХХ век се наблюдава структурна тенденция към намаляване на разходите за добив и използване на минерални и енергийни природни ресурси, най-вече поради постепенното повишаване на производителността.

| 3.2. | В началото на ХХI век обаче този линеен модел не само е неефективен, но в крайна сметка може да се окаже неизползваем, с изчерпването на ресурсите на планетата. Критичната точка вече е достигната и няма време да мислим как да променим икономическия модел, а спешно трябва да въведем нов. |
| --- | --- |

3.2.

В началото на ХХI век обаче този линеен модел не само е неефективен, но в крайна сметка може да се окаже неизползваем, с изчерпването на ресурсите на планетата. Критичната точка вече е достигната и няма време да мислим как да променим икономическия модел, а спешно трябва да въведем нов.

| 3.3. | Добив, производство, потребление, изхвърляне, рециклиране: необходима е дълбока промяна, за да се осигури ресурсната независимост на населението и неговото социално и устойчиво развитие в дългосрочен план. |
| --- | --- |

3.3.

Добив, производство, потребление, изхвърляне, рециклиране: необходима е дълбока промяна, за да се осигури ресурсната независимост на населението и неговото социално и устойчиво развитие в дългосрочен план.

| 3.4. | Понастоящем почти всички човешки общества се ръководят от един хищнически модел на развитие, върху който на практика почти не се осъществява контрол, и в който се обръща твърде малко внимание на хората, които са най-уязвими по отношение на експлоатацията и свръхексплоатацията на техните ресурси, на неочакваното въздействие на изменението на климата и замърсяването, както и на рисковете за бъдещите поколения. |
| --- | --- |

3.4.

Понастоящем почти всички човешки общества се ръководят от един хищнически модел на развитие, върху който на практика почти не се осъществява контрол, и в който се обръща твърде малко внимание на хората, които са най-уязвими по отношение на експлоатацията и свръхексплоатацията на техните ресурси, на неочакваното въздействие на изменението на климата и замърсяването, както и на рисковете за бъдещите поколения.

| 3.5. | Всички трябва да поставим под въпрос този модел, който беше разтърсен от глобалната финансова икономическа, социална, политическа, енергийна и екологична криза. |
| --- | --- |

3.5.

Всички трябва да поставим под въпрос този модел, който беше разтърсен от глобалната финансова икономическа, социална, политическа, енергийна и екологична криза.

| 3.6. | С цел преобръщане на моделите на производство и потребление Европейската комисия предлага, чрез своя подход на кръговата икономика, възможности, които обхващат цялото общество, но чието реализиране все още предстои да бъде постигнато. |
| --- | --- |

3.6.

С цел преобръщане на моделите на производство и потребление Европейската комисия предлага, чрез своя подход на кръговата икономика, възможности, които обхващат цялото общество, но чието реализиране все още предстои да бъде постигнато.

4.   Специфични бележки във връзка с документ COM(2014) 398 final

| 4.1. | Съобщението „Към кръгова икономика“ обяснява общата концепция за кръгова икономика и описва ползите от нея с оглед на икономическото развитие и заетостта. |
| --- | --- |

4.1.

Съобщението „Към кръгова икономика“ обяснява общата концепция за кръгова икономика и описва ползите от нея с оглед на икономическото развитие и заетостта.

| 4.2. | Нейните общи цели са ясни и е от съществено значение да се постигне напредък в тяхното осъществяване. Нашият модел на производство и потребление се нуждае от основна промяна: трябва да се намали използването на ресурси и материали и следователно да се повиши тяхното рационално използване. |
| --- | --- |

4.2.

Нейните общи цели са ясни и е от съществено значение да се постигне напредък в тяхното осъществяване. Нашият модел на производство и потребление се нуждае от основна промяна: трябва да се намали използването на ресурси и материали и следователно да се повиши тяхното рационално използване.

| 4.3. | Въпросът е как да се постигнат тези цели и как те се вписват в цялостна и всеобхватна политическа рамка. Към недостатъците и несъвършенствата на пазара може и трябва да се подходи по различни начини: чрез пазарни стимули (ценови и фискални сигнали), регулиране (определяне на задължителни цели, предоставяйки възможност на участниците да избират средствата за тяхното постигане), стандарти, наложени на участници. |
| --- | --- |

4.3.

Въпросът е как да се постигнат тези цели и как те се вписват в цялостна и всеобхватна политическа рамка. Към недостатъците и несъвършенствата на пазара може и трябва да се подходи по различни начини: чрез пазарни стимули (ценови и фискални сигнали), регулиране (определяне на задължителни цели, предоставяйки възможност на участниците да избират средствата за тяхното постигане), стандарти, наложени на участници.

| 4.4. | Една всеобхватна политическа рамка предполага също така, че са спазени всички необходими условия в икономически и социален план, както и по отношение на заетостта, здравеопазването и сигурността. |
| --- | --- |

4.4.

Една всеобхватна политическа рамка предполага също така, че са спазени всички необходими условия в икономически и социален план, както и по отношение на заетостта, здравеопазването и сигурността.

| 4.5. | В документа на Комисията се посочва, че неговата цел е да се определи „благоприятна политическа рамка за проектиране и иновации в полза на една такава икономика, за отключване на инвестициите и за канализиране на действията на предприятията и потребителите“. |
| --- | --- |

4.5.

В документа на Комисията се посочва, че неговата цел е да се определи „благоприятна политическа рамка за проектиране и иновации в полза на една такава икономика, за отключване на инвестициите и за канализиране на действията на предприятията и потребителите“.

4.6.   Създаване на благоприятна рамка за кръговата икономика

| 4.6.1. | ЕИСК приветства принципа за разработване съвместно с всички заинтересовани страни на „благоприятна рамка за кръговата икономика“. Тази рамка следва да даде възможност за разработването на нов икономически модел, който постепенно да замени преобладаващия модел за линеен икономически растеж. Преходът към кръгова икономика изисква наличието на цялостен подход, обхващащ целия жизнен цикъл на продуктите от доставките на суровини до екопроектирането, продажбите на дребно, бизнес моделите и моделите на потребление, повторната употреба и повторното включване в производството, оползотворяването и обезвреждането на отпадъците. По принцип в съобщението на Комисията се следва подобен цялостен подход. На практика, обаче, подходът му не е балансиран, тъй като конкретните предложения за политика са ограничени най-вече до сектора на отпадъците. Комисията само обявява разработването на благоприятна рамка за кръговата икономика в бъдеще (3), без да се посочват ясно сроковете и процедурата. Очакваме Комисията незабавно да представи ясно и прозрачно предложение в този контекст. |
| --- | --- |

4.6.1.

ЕИСК приветства принципа за разработване съвместно с всички заинтересовани страни на „благоприятна рамка за кръговата икономика“. Тази рамка следва да даде възможност за разработването на нов икономически модел, който постепенно да замени преобладаващия модел за линеен икономически растеж. Преходът към кръгова икономика изисква наличието на цялостен подход, обхващащ целия жизнен цикъл на продуктите от доставките на суровини до екопроектирането, продажбите на дребно, бизнес моделите и моделите на потребление, повторната употреба и повторното включване в производството, оползотворяването и обезвреждането на отпадъците. По принцип в съобщението на Комисията се следва подобен цялостен подход. На практика, обаче, подходът му не е балансиран, тъй като конкретните предложения за политика са ограничени най-вече до сектора на отпадъците. Комисията само обявява разработването на благоприятна рамка за кръговата икономика в бъдеще (3), без да се посочват ясно сроковете и процедурата. Очакваме Комисията незабавно да представи ясно и прозрачно предложение в този контекст.

| 4.6.2. | Концепцията на кръговата икономика се основава на анализ на целия жизнен цикъл на използването на ресурсите. Тя насърчава рециклирането, замяната на определени ресурси, устойчивостта и повторната употреба на продуктите, намаляването на отпадъците по цялата верига, включително при източника, екопроектирането на стоки и услуги, нови бизнес модели и т.н. Тя въвежда нови форми на управление с участието на всички представители на гражданското общество. Комитетът отправя призив към Комисията да разработи подробна политическа стратегия относно прехода към кръгова икономика. Той също така очаква от Комисията да бъде по-конкретна в своите предложения за политиката относно насърчаването на екопроектирането, иновациите и стимулирането на инвестициите, както и да представи ясни предложения, включително информация за бюджета, който ще бъде отпуснат за подпомагане на дейностите, свързани с кръговата икономика, и за използване на новаторски финансови инструменти, като например „зелени“ облигации. Ето защо Комисията следва да продължи своята работа и:






  а) | да изясни по-подробно връзката между тази нова рамка и другите политики на ЕС, по-специално политиката на реиндустриализация (суровини, иновации, здраве и безопасност на работниците, транспорт и т.н.), както и политиката в областта на енергетиката и климата; |
| --- | --- | --- |

4.6.2.

Концепцията на кръговата икономика се основава на анализ на целия жизнен цикъл на използването на ресурсите. Тя насърчава рециклирането, замяната на определени ресурси, устойчивостта и повторната употреба на продуктите, намаляването на отпадъците по цялата верига, включително при източника, екопроектирането на стоки и услуги, нови бизнес модели и т.н. Тя въвежда нови форми на управление с участието на всички представители на гражданското общество. Комитетът отправя призив към Комисията да разработи подробна политическа стратегия относно прехода към кръгова икономика. Той също така очаква от Комисията да бъде по-конкретна в своите предложения за политиката относно насърчаването на екопроектирането, иновациите и стимулирането на инвестициите, както и да представи ясни предложения, включително информация за бюджета, който ще бъде отпуснат за подпомагане на дейностите, свързани с кръговата икономика, и за използване на новаторски финансови инструменти, като например „зелени“ облигации. Ето защо Комисията следва да продължи своята работа и:

а)

да изясни по-подробно връзката между тази нова рамка и другите политики на ЕС, по-специално политиката на реиндустриализация (суровини, иновации, здраве и безопасност на работниците, транспорт и т.н.), както и политиката в областта на енергетиката и климата;

| б) | да включи цели по отношение на ресурсната ефективност в преразгледаната стратегия „Европа 2020“, отчитайки предложенията на Европейската платформа за ефективно използване на ресурсите; |
| --- | --- |

б)

да включи цели по отношение на ресурсната ефективност в преразгледаната стратегия „Европа 2020“, отчитайки предложенията на Европейската платформа за ефективно използване на ресурсите;

| в) | да уточни по-конкретни мерки, които трябва да се предприемат, за да се постигне реална промяна в моделите на производство и потребление, включвайки необходимостта от намаляване на използването на определени ресурси при източника (предвид недостига или токсичността им), развитието на не толкова материалистично и по-отзивчиво общество, както и подобряването на благосъстоянието на работниците и на всички граждани. |
| --- | --- |

в)

да уточни по-конкретни мерки, които трябва да се предприемат, за да се постигне реална промяна в моделите на производство и потребление, включвайки необходимостта от намаляване на използването на определени ресурси при източника (предвид недостига или токсичността им), развитието на не толкова материалистично и по-отзивчиво общество, както и подобряването на благосъстоянието на работниците и на всички граждани.

| 4.6.3. | С оглед на тази цел, Комитетът припомня своето становище от април 2012 г. относно „Насърчаване на устойчивите методи на производство и потребление в ЕС“, в което се препоръчва „да се създаде обща обновена визия за икономическия модел с участието на всички представители на организираното гражданско общество“ (4). |
| --- | --- |

4.6.3.

С оглед на тази цел, Комитетът припомня своето становище от април 2012 г. относно „Насърчаване на устойчивите методи на производство и потребление в ЕС“, в което се препоръчва „да се създаде обща обновена визия за икономическия модел с участието на всички представители на организираното гражданско общество“ (4).

4.7.   Определяне на приложното поле

| 4.7.1. | Подходът за развитие на кръговата икономика, възприет от Европейската комисия, не посочва как това да се постигне на местно и регионално равнище. Според Комитета всяка стратегия за кръговата икономика би следвало да включва териториално йерархично измерение, което се простира от местните власти до световно, включително регионално, национално и европейско равнище, като винаги и навсякъде, където това е възможно, се отдава приоритет на краткия цикъл и веригите за доставки. |
| --- | --- |

4.7.1.

Подходът за развитие на кръговата икономика, възприет от Европейската комисия, не посочва как това да се постигне на местно и регионално равнище. Според Комитета всяка стратегия за кръговата икономика би следвало да включва териториално йерархично измерение, което се простира от местните власти до световно, включително регионално, национално и европейско равнище, като винаги и навсякъде, където това е възможно, се отдава приоритет на краткия цикъл и веригите за доставки.

| 4.7.2. | Потенциалните социални и икономически ползи от кръговата икономика могат да бъдат открити най-напред на чисто местно равнище — устойчиви квартали, зелени градове — след това на равнището на регионите на ЕС, преди да достигнат до националните и международните равнища. |
| --- | --- |

4.7.2.

Потенциалните социални и икономически ползи от кръговата икономика могат да бъдат открити най-напред на чисто местно равнище — устойчиви квартали, зелени градове — след това на равнището на регионите на ЕС, преди да достигнат до националните и международните равнища.

| 4.7.3. | В този подход на териториално действие се вписва борбата срещу международния социален и екологичен дъмпинг и по този начин възможността за релокализация в малък мащаб на една голяма част от икономиката. Оптимизирането на управлението на отпадъците включва редица инициативи на местните и регионалните лидери: организиране на разделно събиране, създаване на депа и центрове за сортиране, мрежи за поправка — повторна продажба — повторна употреба и т.н. Очевидно е, че за правилното управление на биоотпадъците следва да се даде предимство на късите вериги на доставка, включително от гледна точка на създаването на работни места. |
| --- | --- |

4.7.3.

В този подход на териториално действие се вписва борбата срещу международния социален и екологичен дъмпинг и по този начин възможността за релокализация в малък мащаб на една голяма част от икономиката. Оптимизирането на управлението на отпадъците включва редица инициативи на местните и регионалните лидери: организиране на разделно събиране, създаване на депа и центрове за сортиране, мрежи за поправка — повторна продажба — повторна употреба и т.н. Очевидно е, че за правилното управление на биоотпадъците следва да се даде предимство на късите вериги на доставка, включително от гледна точка на създаването на работни места.

| 4.7.4. | С оглед на това ЕС следва да насърчава държавите членки постепенно да преобразуват плановете за отпадъците в териториални планове за кръгова икономика. |
| --- | --- |

4.7.4.

С оглед на това ЕС следва да насърчава държавите членки постепенно да преобразуват плановете за отпадъците в териториални планове за кръгова икономика.

4.8.   Контролиране на социално-икономическите въздействия

| 4.8.1. | Въпреки че в предложения от Комисията „пакет“ се установяват редица връзки между околната среда (управлението на отпадъците) и икономиката (зелените работни места, плана за действие за МСП), в него не са разгледани по систематичен начин:






  — | потенциалът за създаване на работни места, свързан с различните фази от прилагането на йерархията на управление на отпадъците, и по-специално предотвратяването и подготовката за повторна употреба, |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

Въпреки че в предложения от Комисията „пакет“ се установяват редица връзки между околната среда (управлението на отпадъците) и икономиката (зелените работни места, плана за действие за МСП), в него не са разгледани по систематичен начин:

—

потенциалът за създаване на работни места, свързан с различните фази от прилагането на йерархията на управление на отпадъците, и по-специално предотвратяването и подготовката за повторна употреба,

| — | потенциалът за създаване на работни места, който се крие в различните иновативни разработки, които може да генерира кръговата икономика (екопроектирането, индустриалната симбиоза, икономиката, ориентирана към функционалността или споделянето, и т.н.), |
| --- | --- |

—

потенциалът за създаване на работни места, който се крие в различните иновативни разработки, които може да генерира кръговата икономика (екопроектирането, индустриалната симбиоза, икономиката, ориентирана към функционалността или споделянето, и т.н.),

| — | последиците за здравето и безопасността на работниците от различните икономически дейности, потенциално свързани с развитието на кръговата икономика. |
| --- | --- |

—

последиците за здравето и безопасността на работниците от различните икономически дейности, потенциално свързани с развитието на кръговата икономика.

4.9.   Допълване на секторните подходи

| 4.9.1. | В новата стратегия за кръгова икономика би следвало да се очертае в по-голяма степен секторният подход към отпадъците, а Комитетът би желал да види и секторното развитие извън областта на устойчивото строителство. |
| --- | --- |

4.9.1.

В новата стратегия за кръгова икономика би следвало да се очертае в по-голяма степен секторният подход към отпадъците, а Комитетът би желал да види и секторното развитие извън областта на устойчивото строителство.

| 4.9.2. | Комитетът счита, че секторният подход следва да бъде допълнен от предложения относно устойчивостта в областта на храните и устойчивото строителство, но също и други сектори като производството. |
| --- | --- |

4.9.2.

Комитетът счита, че секторният подход следва да бъде допълнен от предложения относно устойчивостта в областта на храните и устойчивото строителство, но също и други сектори като производството.

5.   Специфични препоръки във връзка с документ COM(2014) 397 final

5.1.   Законодателно предложение, което следва да се разшири

| 5.1.1. | Комитетът подкрепя общата насока на измененията, които имат за цел:






  — | увеличаване на процента на рециклиране на битовите отпадъци и на отпадъците от опаковки, както и намаляване на депонирането на определени отпадъци, |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

Комитетът подкрепя общата насока на измененията, които имат за цел:

—

увеличаване на процента на рециклиране на битовите отпадъци и на отпадъците от опаковки, както и намаляване на депонирането на определени отпадъци,

| — | въвеждане на система за ранно предупреждение, за да се извършва мониторинг на изпълнението на целите във връзка с рециклирането, |
| --- | --- |

—

въвеждане на система за ранно предупреждение, за да се извършва мониторинг на изпълнението на целите във връзка с рециклирането,

| — | въвеждане на минимални изисквания към функционирането на режимите на разширена отговорност на производителя, уеднаквявайки определенията; |
| --- | --- |

—

въвеждане на минимални изисквания към функционирането на режимите на разширена отговорност на производителя, уеднаквявайки определенията;

| — | рационализиране на задълженията за съобщаване на данни. |
| --- | --- |

—

рационализиране на задълженията за съобщаване на данни.

| 5.1.2. | Въпреки това някои допълнителни възможности — като например формулирането на конкретни количествено измерими цели за предотвратяване и за повторна употреба, а също и задължителното регистриране на определени продукти — изглеждат отхвърлени „с лекота“ от оценката на въздействието. В предложенията на Комисията не се използва установената в Рамковата директива за отпадъците (5) йерархия на отпадъците, която определя приоритетен ред на предотвратяване на отпадъците: подготовка за повторна употреба, рециклиране, друг вид възстановяване и изхвърляне. |
| --- | --- |

5.1.2.

Въпреки това някои допълнителни възможности — като например формулирането на конкретни количествено измерими цели за предотвратяване и за повторна употреба, а също и задължителното регистриране на определени продукти — изглеждат отхвърлени „с лекота“ от оценката на въздействието. В предложенията на Комисията не се използва установената в Рамковата директива за отпадъците (5) йерархия на отпадъците, която определя приоритетен ред на предотвратяване на отпадъците: подготовка за повторна употреба, рециклиране, друг вид възстановяване и изхвърляне.

| 5.1.3. | Съгласно член 9, буква в) от Рамковата директива за отпадъците Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен по целесъобразност от предложения за необходимите мерки за поставяне на цели за предотвратяване на отпадъци и за прекъсване на връзката между икономическия растеж и екологичните въздействия, свързани с образуването на отпадъците, до 2020 г., както и показатели за предотвратяване на отпадъци. Тъй като предотвратяването на отпадъците е неразделна част от кръговата икономика, би било целесъобразно този доклад да бъде представен с пакета за кръговата икономика. В оценката на въздействието, придружаваща настоящия пакет от мерки за кръговата икономика, се посочва, че определянето на обща цел за предотвратяване на отпадъците е отхвърлено, без да се предостави задълбочен анализ по тази тема. |
| --- | --- |

5.1.3.

Съгласно член 9, буква в) от Рамковата директива за отпадъците Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета доклад, придружен по целесъобразност от предложения за необходимите мерки за поставяне на цели за предотвратяване на отпадъци и за прекъсване на връзката между икономическия растеж и екологичните въздействия, свързани с образуването на отпадъците, до 2020 г., както и показатели за предотвратяване на отпадъци. Тъй като предотвратяването на отпадъците е неразделна част от кръговата икономика, би било целесъобразно този доклад да бъде представен с пакета за кръговата икономика. В оценката на въздействието, придружаваща настоящия пакет от мерки за кръговата икономика, се посочва, че определянето на обща цел за предотвратяване на отпадъците е отхвърлено, без да се предостави задълбочен анализ по тази тема.

| 5.1.4. | Също така екопроектирането на продукти и услуги не изглежда гарантирано в достатъчна степен. Това може да бъде постигнато чрез:






  — | специфични клаузи, които да бъдат включени в обществените поръчки, |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

Също така екопроектирането на продукти и услуги не изглежда гарантирано в достатъчна степен. Това може да бъде постигнато чрез:

—

специфични клаузи, които да бъдат включени в обществените поръчки,

| — | изисквания, чрез които да се дава предимство на определени продукти в по-голяма степен от други, |
| --- | --- |

—

изисквания, чрез които да се дава предимство на определени продукти в по-голяма степен от други,

| — | задължения за включване в продуктите на определен процент рециклирани материали, |
| --- | --- |

—

задължения за включване в продуктите на определен процент рециклирани материали,

| — | икономически стимули в подкрепа на продукти, които могат да бъдат, ако не рециклирани, то поне употребявани многократно (като например намаления на ДДС), |
| --- | --- |

—

икономически стимули в подкрепа на продукти, които могат да бъдат, ако не рециклирани, то поне употребявани многократно (като например намаления на ДДС),

| — | и т.н. |
| --- | --- |

—

и т.н.

| 5.1.5. | Комитетът счита, че въпросът за програмираното остаряване следва да се реши с помощта на стратегия, обхващаща аспекти с технически, търговски, нормативен, образователен и информационен характер (6). |
| --- | --- |

5.1.5.

Комитетът счита, че въпросът за програмираното остаряване следва да се реши с помощта на стратегия, обхващаща аспекти с технически, търговски, нормативен, образователен и информационен характер (6).

5.2.   Цели за изпълнение

| 5.2.1. | За правилното прилагане на йерархията на отпадъците на практика е задължително наличието на количествено измерими цели, както вече беше подчертано от Европейския парламент, Комитета на регионите и в одит на Европейската сметна палата. Комисията следва да формулира подобни цели въз основа на националните програми за предотвратяване, представени от държавите членки. |
| --- | --- |

5.2.1.

За правилното прилагане на йерархията на отпадъците на практика е задължително наличието на количествено измерими цели, както вече беше подчертано от Европейския парламент, Комитета на регионите и в одит на Европейската сметна палата. Комисията следва да формулира подобни цели въз основа на националните програми за предотвратяване, представени от държавите членки.

| 5.2.2. | Целта за намаляване с 10 % на битовите отпадъци, предложена от Комитета на регионите, заслужава да бъде внимателно проучена (7). Въз основа на националния и регионалния опит във връзка с поставянето на горна граница за домакинските отпадъци следва също така да се разгледа възможността за определяне на пределна граница на европейско равнище (от порядъка на 200 — 300 кг на глава от населението годишно). |
| --- | --- |

5.2.2.

Целта за намаляване с 10 % на битовите отпадъци, предложена от Комитета на регионите, заслужава да бъде внимателно проучена (7). Въз основа на националния и регионалния опит във връзка с поставянето на горна граница за домакинските отпадъци следва също така да се разгледа възможността за определяне на пределна граница на европейско равнище (от порядъка на 200 — 300 кг на глава от населението годишно).

| 5.2.3. | Битовите отпадъци (член 3 от Рамковата директива за отпадъците) следва да бъдат строго определени като домакински отпадъци и в тях да не се включват търговските и промишлените отпадъци или отпадъците, свързани с разширената отговорност на производителя, за да се гарантира ясно определение на ролите и отговорностите. |
| --- | --- |

5.2.3.

Битовите отпадъци (член 3 от Рамковата директива за отпадъците) следва да бъдат строго определени като домакински отпадъци и в тях да не се включват търговските и промишлените отпадъци или отпадъците, свързани с разширената отговорност на производителя, за да се гарантира ясно определение на ролите и отговорностите.

| 5.2.4. | В определението за търговските и промишлените отпадъци трябва да се направи разграничение от домакинските отпадъци, за да се установи отделна цел за рециклиране. |
| --- | --- |

5.2.4.

В определението за търговските и промишлените отпадъци трябва да се направи разграничение от домакинските отпадъци, за да се установи отделна цел за рециклиране.

| 5.2.5. | Насипните дейности не следва във всички случаи да се определят като операция по „оползотворяване“, като тази техника би трябвало да бъде забранена за опасните отпадъци, а прилагането ѝ да се ограничи до отпадъците от строителство и разрушаване (член 3 от Рамковата директива за отпадъците); |
| --- | --- |

5.2.5.

Насипните дейности не следва във всички случаи да се определят като операция по „оползотворяване“, като тази техника би трябвало да бъде забранена за опасните отпадъци, а прилагането ѝ да се ограничи до отпадъците от строителство и разрушаване (член 3 от Рамковата директива за отпадъците);

| 5.2.6. | Предложението на Комисията за цел за предотвратяване, ограничено само до хранителните отпадъци, следва да включва или да бъде обвързано с цел за намаляване на опаковките. |
| --- | --- |

5.2.6.

Предложението на Комисията за цел за предотвратяване, ограничено само до хранителните отпадъци, следва да включва или да бъде обвързано с цел за намаляване на опаковките.

| 5.2.7. | Комитетът препоръчва пакетът за политиката да бъде допълнен от мерки, конкретно подпомагащи подготовката на използваните продукти за повторна употреба. Поставянето на подготовката за повторна употреба и рециклирането на едно и също равнище, както при целите за рециклиране на Комисията, не съответства на йерархията на отпадъците. Подновяването на продуктите и техните части предоставя не само широко поле за по-ефективна употреба на продуктите и материалите, но и важни възможности за създаване на работни места на местно и регионално равнище. Освен това дейностите по подготовка за повторна употреба (напр. подготовка за повторна употреба на опаковки, електрическо и електронно оборудване или други стоки, като например играчки и бебешки пелени) не следва да се поставят на една и съща плоскост с дейностите по рециклиране: за тях следва да бъде определена отделна цел — например от порядъка на 5 %. |
| --- | --- |

5.2.7.

Комитетът препоръчва пакетът за политиката да бъде допълнен от мерки, конкретно подпомагащи подготовката на използваните продукти за повторна употреба. Поставянето на подготовката за повторна употреба и рециклирането на едно и също равнище, както при целите за рециклиране на Комисията, не съответства на йерархията на отпадъците. Подновяването на продуктите и техните части предоставя не само широко поле за по-ефективна употреба на продуктите и материалите, но и важни възможности за създаване на работни места на местно и регионално равнище. Освен това дейностите по подготовка за повторна употреба (напр. подготовка за повторна употреба на опаковки, електрическо и електронно оборудване или други стоки, като например играчки и бебешки пелени) не следва да се поставят на една и съща плоскост с дейностите по рециклиране: за тях следва да бъде определена отделна цел — например от порядъка на 5 %.

| 5.2.8. | Законодателното предложение предвижда „да се увеличи повторната употреба и рециклирането на битови отпадъци на 70 % и повторната употреба и рециклирането на отпадъците от опаковки на 80 % до 2030 г., да се забрани депонирането на рециклируеми отпадъци до 2025 г. и да се намалят хранителните отпадъци с 30 % до 2025 г.“. Тези цели са от съществено значение и трябва да бъдат подкрепяни. |
| --- | --- |

5.2.8.

Законодателното предложение предвижда „да се увеличи повторната употреба и рециклирането на битови отпадъци на 70 % и повторната употреба и рециклирането на отпадъците от опаковки на 80 % до 2030 г., да се забрани депонирането на рециклируеми отпадъци до 2025 г. и да се намалят хранителните отпадъци с 30 % до 2025 г.“. Тези цели са от съществено значение и трябва да бъдат подкрепяни.

| 5.2.9. | Целите трябва да бъдат неразделна част от бизнес модела на икономическите участници — по-специално в областта на опаковъчната промишленост и търговията — които трябва сами да намерят най-ефективния начин да ги постигнат. Все пак трябва да се гарантира, че този необходим преход се осъществява в съответствие с други, също толкова важни принципи и критерии. Най-сериозна загриженост предизвикват условията на труд и стандартите за здраве и безопасност на съответните работници. Това важи особено за секторите на опаковането и на управлението на отпадъците, поради тежките условия на труд, несигурността на работните места и съществуващите рискове за здравето и безопасността. Трябва да се предприемат мерки, за да се гарантира, че реализирането на тези амбициозни цели се осъществява без да се влошават, а напротив, като се подобряват условията на труд (8). |
| --- | --- |

5.2.9.

Целите трябва да бъдат неразделна част от бизнес модела на икономическите участници — по-специално в областта на опаковъчната промишленост и търговията — които трябва сами да намерят най-ефективния начин да ги постигнат. Все пак трябва да се гарантира, че този необходим преход се осъществява в съответствие с други, също толкова важни принципи и критерии. Най-сериозна загриженост предизвикват условията на труд и стандартите за здраве и безопасност на съответните работници. Това важи особено за секторите на опаковането и на управлението на отпадъците, поради тежките условия на труд, несигурността на работните места и съществуващите рискове за здравето и безопасността. Трябва да се предприемат мерки, за да се гарантира, че реализирането на тези амбициозни цели се осъществява без да се влошават, а напротив, като се подобряват условията на труд (8).

| 5.2.10. | Необходимо е да се разработи финансова рамка за местните власти: икономическите условия следва да дават възможност на общините да постигнат определените цели, като разполагат с достъп до необходимото финансиране. Ако на общините бъдат наложени строги правила по отношение на задлъжнялостта, всяка допълнителна необходимост от инвестиции — например, в областта на управлението на отпадъците — несъмнено ще доведе до намаляване на разходите, свързани с други важни дейности. Политическата рамка трябва да гарантира подходяща финансова рамка, ако е необходимо, с помощта на специални средства, като структурните фондове на ЕС и парите, отпуснати за стратегията „Европа 2020“. |
| --- | --- |

5.2.10.

Необходимо е да се разработи финансова рамка за местните власти: икономическите условия следва да дават възможност на общините да постигнат определените цели, като разполагат с достъп до необходимото финансиране. Ако на общините бъдат наложени строги правила по отношение на задлъжнялостта, всяка допълнителна необходимост от инвестиции — например, в областта на управлението на отпадъците — несъмнено ще доведе до намаляване на разходите, свързани с други важни дейности. Политическата рамка трябва да гарантира подходяща финансова рамка, ако е необходимо, с помощта на специални средства, като структурните фондове на ЕС и парите, отпуснати за стратегията „Европа 2020“.

| 5.2.11. | По отношение на намаляването на хранителните отпадъци следва да се гарантира, че безопасността на храните няма да бъде засегната и че стандартите за защита на потребителите ще бъдат спазвани. В това отношение трябва да се осигури участието на организациите за защита на потребителите и органите по безопасност на храните, както и провеждането на консултации с тях. |
| --- | --- |

5.2.11.

По отношение на намаляването на хранителните отпадъци следва да се гарантира, че безопасността на храните няма да бъде засегната и че стандартите за защита на потребителите ще бъдат спазвани. В това отношение трябва да се осигури участието на организациите за защита на потребителите и органите по безопасност на храните, както и провеждането на консултации с тях.

| 5.2.12. | Хранителните отпадъци са органични суровини, които би следвало във възможно най-голям обем или да се преработват, или в непреработено състояние да се връщат отново в селскостопанското производство. Поради естеството си определени хранителни отпадъци са особено подходящи за повторна употреба било като фураж, било за повишаване на плодородието на почвата. Понастоящем тези възможности са изключени поради редица ограничителни разпоредби. Ето защо ЕИСК препоръчва на Комисията да обмисли целесъобразността на тези ограничения. |
| --- | --- |

5.2.12.

Хранителните отпадъци са органични суровини, които би следвало във възможно най-голям обем или да се преработват, или в непреработено състояние да се връщат отново в селскостопанското производство. Поради естеството си определени хранителни отпадъци са особено подходящи за повторна употреба било като фураж, било за повишаване на плодородието на почвата. Понастоящем тези възможности са изключени поради редица ограничителни разпоредби. Ето защо ЕИСК препоръчва на Комисията да обмисли целесъобразността на тези ограничения.

6.   Специфични бележки във връзка с документ COM(2014) 445 final

| 6.1. | Съобщението относно възможностите за ресурсна ефективност в строителния сектор цели да се насърчи намаляването на цялостното въздействие на сектора върху околната среда през целия жизнен цикъл. В него се предлага набор от показатели за оценка на екологосъобразността на сградите, за да се даде възможност на проектантите, производителите, изпълнителите, властите и потребителите да правят устойчив избор. Жизненоважно е да е налице прозрачна система от показатели, по-специално стандартизирани статистически данни, както и набор от съпоставими и лесни за употреба показатели. |
| --- | --- |

6.1.

Съобщението относно възможностите за ресурсна ефективност в строителния сектор цели да се насърчи намаляването на цялостното въздействие на сектора върху околната среда през целия жизнен цикъл. В него се предлага набор от показатели за оценка на екологосъобразността на сградите, за да се даде възможност на проектантите, производителите, изпълнителите, властите и потребителите да правят устойчив избор. Жизненоважно е да е налице прозрачна система от показатели, по-специално стандартизирани статистически данни, както и набор от съпоставими и лесни за употреба показатели.

| 6.2. | Пакетът за „кръговата икономика“ следва да включва подходящи мерки, насочени към търсенето (мерки за привличане (pull measures), което ще позволи създаването на самозадоволяващ се пазар за вторични суровини (например, за продукти с минимално съдържание на рециклирани материали). Необходимо е да създадем ситуация, в която отпадъците могат да се търгуват като суровини с добра пазарна ликвидност, на подходяща икономическа, човешка и екологична цена. Това би бил най-добрият стимул за събирането на отпадъци. |
| --- | --- |

6.2.

Пакетът за „кръговата икономика“ следва да включва подходящи мерки, насочени към търсенето (мерки за привличане (pull measures), което ще позволи създаването на самозадоволяващ се пазар за вторични суровини (например, за продукти с минимално съдържание на рециклирани материали). Необходимо е да създадем ситуация, в която отпадъците могат да се търгуват като суровини с добра пазарна ликвидност, на подходяща икономическа, човешка и екологична цена. Това би бил най-добрият стимул за събирането на отпадъци.

6.3.   Предизвикателства, свързани с класифицирането на продуктите — предотвратяване на риска от серийни вреди

| 6.3.1. | Предотвратяването на серийни вреди е основно предизвикателство в застраховането: определен недостатък в даден продукт, произведен в десетки хиляди екземпляра, може да генерира, пряко и косвено, разходи за обезщетение в размер на десетки или дори стотици милиони евро. Например, някои от серийните вреди през последните двадесет години възникнаха в резултат на химична несъвместимост между различните компоненти на определен строителен продукт. |
| --- | --- |

6.3.1.

Предотвратяването на серийни вреди е основно предизвикателство в застраховането: определен недостатък в даден продукт, произведен в десетки хиляди екземпляра, може да генерира, пряко и косвено, разходи за обезщетение в размер на десетки или дори стотици милиони евро. Например, някои от серийните вреди през последните двадесет години възникнаха в резултат на химична несъвместимост между различните компоненти на определен строителен продукт.

| 6.3.2. | Този вид серийни вреди обикновено се дължат на реакция, която се развива с течение на времето, вследствие на намесата на външни фактори като влага или температура. Някои от тези вреди могат да бъдат свързани с внесени продукти, при които определени характеристики не са били указани правилно първоначално. |
| --- | --- |

6.3.2.

Този вид серийни вреди обикновено се дължат на реакция, която се развива с течение на времето, вследствие на намесата на външни фактори като влага или температура. Някои от тези вреди могат да бъдат свързани с внесени продукти, при които определени характеристики не са били указани правилно първоначално.

| 6.3.3. | Използването на рециклирани материали при производството на строителни материали не е пречка само по себе си. Въпреки това е жизненоважно физикохимичните характеристики на материала, който се рециклира, да се познават с точност, за да се предотврати всякакъв риск от несъвместимост при повторното му използване. Трудността се състои в това добре да се определи и класифицира материалът, който се рециклира, и да се гарантира хомогенността на партидата от продукти за повторно използване. |
| --- | --- |

6.3.3.

Използването на рециклирани материали при производството на строителни материали не е пречка само по себе си. Въпреки това е жизненоважно физикохимичните характеристики на материала, който се рециклира, да се познават с точност, за да се предотврати всякакъв риск от несъвместимост при повторното му използване. Трудността се състои в това добре да се определи и класифицира материалът, който се рециклира, и да се гарантира хомогенността на партидата от продукти за повторно използване.

| 6.3.4. | Преразглеждането на пакета за отпадъците предлага уникална възможност за възприемане на принципа на многократно рециклиране с цел да се стимулира ефективното използване на ресурсите. Многократното рециклиране се прилага, когато материалите не се разграждат структурно в процеса на рециклиране, т.е. при трайните материали, но могат да бъдат използвани отново и отново за укрепване на кръговата икономика, гарантирайки по този начин, че функционалните материали не се разхищават или губят при изгаряне или депониране. Така трайните материали представляват актив, който е на разположение на обществото за неограничено време. |
| --- | --- |

6.3.4.

Преразглеждането на пакета за отпадъците предлага уникална възможност за възприемане на принципа на многократно рециклиране с цел да се стимулира ефективното използване на ресурсите. Многократното рециклиране се прилага, когато материалите не се разграждат структурно в процеса на рециклиране, т.е. при трайните материали, но могат да бъдат използвани отново и отново за укрепване на кръговата икономика, гарантирайки по този начин, че функционалните материали не се разхищават или губят при изгаряне или депониране. Така трайните материали представляват актив, който е на разположение на обществото за неограничено време.

| 6.3.5. | Въвеждането на система за проследимост на строителните материали по време на първия им жизнен цикъл ще даде възможност за по-лесно контролиране на повторната им употреба и следва да се установи набор от правила за класифициране на материалите въз основа на бъдещата им употреба с акцент върху високата биоразградимост и въвеждането на стандарти за качество. |
| --- | --- |

6.3.5.

Въвеждането на система за проследимост на строителните материали по време на първия им жизнен цикъл ще даде възможност за по-лесно контролиране на повторната им употреба и следва да се установи набор от правила за класифициране на материалите въз основа на бъдещата им употреба с акцент върху високата биоразградимост и въвеждането на стандарти за качество.

| 6.4. | Комисията следва да разгледа възможността за прилагане на задължителни разпоредби и санкции за избягване на потенциалния дъмпинг, когато материали, станали нежелателни, се изнасят извън ЕС. |
| --- | --- |

6.4.

Комисията следва да разгледа възможността за прилагане на задължителни разпоредби и санкции за избягване на потенциалния дъмпинг, когато материали, станали нежелателни, се изнасят извън ЕС.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

1

(2)  Вж. страница 99 от настоящия брой на Официален вестник.

2

(3)  COM(2014) 398 final, стр. 3.

3

(4)  ОВ C 191, 29.6.2012 г., стр. 6.

4

(5)  ОВ L 312, 22.11.2008 г., стр. 3.

5

(6)  ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 23.

6

(7)  http://cor.europa.eu/en/news/regional/Pages/cities-and-regions-eu-waste.aspx

7

(8)  За подробни наблюдения относно управлението на отпадъците вж. брой No 2014/9 на HesaMag на Европейски синдикален институт (ETUI): http://www.etui.org/fr/Topics/Health-Safety/HesaMag

8

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/99

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Зелен план за действие за МСП: да помогнем на МСП да превърнат екологичните предизвикателства в бизнес възможности“

(COM(2014) 440 final )

и относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Инициатива за зелена заетост: оползотворяване на потенциала на зелената икономика за създаване на работни места“

(COM(2014) 446 final)

(2015/C 230/15)

| Докладчик: | г-н Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Antonello PEZZINI

На 16 юли 2014 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Зелен план за действие за МСП: да помогнем на МСП да превърнат екологичните предизвикателства в бизнес възможности“

COM(2014) 440 final

и

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Инициатива за зелена заетост: оползотворяване на потенциала на зелената икономика за създаване на работни места“

COM(2014) 446 final.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 135 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че перспективата за европейска кръгова икономика е важна за систематичната конкурентоспособност на ЕС, ако се основава на споделена европейска стратегическа визия с активното участие на сферата на труда, правителствата, работодателите и работниците, потребителите, както и законодателните и регулаторните органи на различни равнища. |
| --- | --- |

1.1.

Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че перспективата за европейска кръгова икономика е важна за систематичната конкурентоспособност на ЕС, ако се основава на споделена европейска стратегическа визия с активното участие на сферата на труда, правителствата, работодателите и работниците, потребителите, както и законодателните и регулаторните органи на различни равнища.

| 1.2. | ЕИСК е убеден, че преходът към европейска кръгова икономика може да открие положителни перспективи за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“: може да се превърне в движеща сила за растежа, създаване на нови работни места и екологични умения, като се засилва капацитетът за устойчиво управление на природните ресурси в условията на устойчива и конкурентоспособна икономика. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК е убеден, че преходът към европейска кръгова икономика може да открие положителни перспективи за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“: може да се превърне в движеща сила за растежа, създаване на нови работни места и екологични умения, като се засилва капацитетът за устойчиво управление на природните ресурси в условията на устойчива и конкурентоспособна икономика.

| 1.3. | ЕИСК призовава за предприемането на инициатива за извършването на прогнозни анализи на европейско равнище, с широко участие и насочена към формулирането на обща визия за всички частни и публични участници в процеса, за да са налице ефикасни и съгласувани на европейско, национално и регионално равнище политики и инструменти за консенсусен преход към кръгова икономика и за да се предоставят конкретни стимули за Програмата за екологични иновации. Трябва да бъдат подкрепяни мрежи от организации на гражданското общество, работещи за преход към кръгова икономика. Комитетът би могъл да популяризира активно такива мрежи и да проучи възможностите за създаване и управление на европейска платформа за кръговата икономика. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК призовава за предприемането на инициатива за извършването на прогнозни анализи на европейско равнище, с широко участие и насочена към формулирането на обща визия за всички частни и публични участници в процеса, за да са налице ефикасни и съгласувани на европейско, национално и регионално равнище политики и инструменти за консенсусен преход към кръгова икономика и за да се предоставят конкретни стимули за Програмата за екологични иновации. Трябва да бъдат подкрепяни мрежи от организации на гражданското общество, работещи за преход към кръгова икономика. Комитетът би могъл да популяризира активно такива мрежи и да проучи възможностите за създаване и управление на европейска платформа за кръговата икономика.

| 1.4. | Успоредно с това, ЕИСК счита, че е от съществено значение да се постави началото на структуриран диалог в отделните сектори, в които да се предприемат пилотни дейности за подпомагане на експериментирането и които да поемат направляваща роля и да демонстрират възможностите на по-устойчивите практики, с пълноценното участие на организациите на потребителите, микропредприятията и малките предприятия и социалната икономика. |
| --- | --- |

1.4.

Успоредно с това, ЕИСК счита, че е от съществено значение да се постави началото на структуриран диалог в отделните сектори, в които да се предприемат пилотни дейности за подпомагане на експериментирането и които да поемат направляваща роля и да демонстрират възможностите на по-устойчивите практики, с пълноценното участие на организациите на потребителите, микропредприятията и малките предприятия и социалната икономика.

| 1.5. | Комитетът счита, че е важно да се направи оценка, чрез анализ на разходите и ползите, за това кой би могъл да понесе тежестта на системно преобразуване на производствените и търговските системи, системите за дистрибуция и потребление, като се изостави системата на планирано остаряване в полза на качествено нови форми на използване и потребление на продукти и компоненти, които запазват своята добавена стойност и могат да бъдат употребявани повторно за възможно най-дълъг период от време. |
| --- | --- |

1.5.

Комитетът счита, че е важно да се направи оценка, чрез анализ на разходите и ползите, за това кой би могъл да понесе тежестта на системно преобразуване на производствените и търговските системи, системите за дистрибуция и потребление, като се изостави системата на планирано остаряване в полза на качествено нови форми на използване и потребление на продукти и компоненти, които запазват своята добавена стойност и могат да бъдат употребявани повторно за възможно най-дълъг период от време.

| 1.6. | Според Комитета преходът към нов модел на кръгова икономика, която включва повторно производство и повторно потребление, не може да бъде отделен от широкото разпространение на методологиите на Социално отговорните територии, които се основават на развитието на култура на споделяне, новаторство и участие. |
| --- | --- |

1.6.

Според Комитета преходът към нов модел на кръгова икономика, която включва повторно производство и повторно потребление, не може да бъде отделен от широкото разпространение на методологиите на Социално отговорните територии, които се основават на развитието на култура на споделяне, новаторство и участие.

| 1.7. | ЕИСК призовава ЕС да предвиди възможността за определяне в съответствие с предварително установени критерии на значителен брой ясно определени зони, стимулиращи иновациите — интелигентни градове, пристанищни свободни зони, локализирани клъстери, зеления курс (green deal), в които може да бъде изпробван процесът на преход към кръгова икономика, включително като се използва положителният опит от европейски инструменти като Конвента на кметовете. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК призовава ЕС да предвиди възможността за определяне в съответствие с предварително установени критерии на значителен брой ясно определени зони, стимулиращи иновациите — интелигентни градове, пристанищни свободни зони, локализирани клъстери, зеления курс (green deal), в които може да бъде изпробван процесът на преход към кръгова икономика, включително като се използва положителният опит от европейски инструменти като Конвента на кметовете.

| 1.8. | Следователно ЕИСК приветства предложенията за Зелен план за действие за МСП и Инициативата за зелена заетост, но изразява съжаление относно липсата на конкретни действия и практически насоки, за да се помогне на МСП да станат по-устойчиви и по-екологосъобразни. Призовава също така принципът „Мисли първо за малките“ да се превърне в основен акцент на плана за действие, в съответствие със Законодателния акт за малкия бизнес в Европа. |
| --- | --- |

1.8.

Следователно ЕИСК приветства предложенията за Зелен план за действие за МСП и Инициативата за зелена заетост, но изразява съжаление относно липсата на конкретни действия и практически насоки, за да се помогне на МСП да станат по-устойчиви и по-екологосъобразни. Призовава също така принципът „Мисли първо за малките“ да се превърне в основен акцент на плана за действие, в съответствие със Законодателния акт за малкия бизнес в Европа.

| 1.9. | По-специално ЕИСК смята, че е от основно значение социалните партньори и гражданското общество да имат активна роля във формулирането, прилагането и мониторинга на националните политики за устойчиво развитие и в прехода към кръгова икономика с високо равнище на екологична устойчивост, засилено създаване на предприятия и значителна зелена заетост; |
| --- | --- |

1.9.

По-специално ЕИСК смята, че е от основно значение социалните партньори и гражданското общество да имат активна роля във формулирането, прилагането и мониторинга на националните политики за устойчиво развитие и в прехода към кръгова икономика с високо равнище на екологична устойчивост, засилено създаване на предприятия и значителна зелена заетост;

| 1.10. | Според ЕИСК предложените мерки за преодоляване на настоящия недостиг на „зелени“ умения трябва да бъдат подкрепени с ефикасно и целенасочено използване на структурните фондове, особено на Европейския социален фонд, Регионалния фонд и фондовете за селско стопанството и рибарството, както и на инструментите в полза на иновациите, като например „Хоризонт 2020“, COSME и LIFE, но също и на инструмента на ЕИБ за „зелено“ микрофинансиране. |
| --- | --- |

1.10.

Според ЕИСК предложените мерки за преодоляване на настоящия недостиг на „зелени“ умения трябва да бъдат подкрепени с ефикасно и целенасочено използване на структурните фондове, особено на Европейския социален фонд, Регионалния фонд и фондовете за селско стопанството и рибарството, както и на инструментите в полза на иновациите, като например „Хоризонт 2020“, COSME и LIFE, но също и на инструмента на ЕИБ за „зелено“ микрофинансиране.

| 1.10.1. | Също така е необходимо:






  — | количествено определяне на реалните ресурси от трайна заетост, която не може да бъде делокализирана; |
| --- | --- | --- |

1.10.1.

Също така е необходимо:

—

количествено определяне на реалните ресурси от трайна заетост, която не може да бъде делокализирана;

| — | гарантиране на справедливостта и устойчивостта на процеса, като се избягват рискове от енергийна бедност и несигурност посредством социален диалог, структуриран на различни равнища в рамките на обща стратегическа визия; |
| --- | --- |

—

гарантиране на справедливостта и устойчивостта на процеса, като се избягват рискове от енергийна бедност и несигурност посредством социален диалог, структуриран на различни равнища в рамките на обща стратегическа визия;

| — | дейности за повишаване на осведомеността и насоки, разработени съвместно от социалните партньори; |
| --- | --- |

—

дейности за повишаване на осведомеността и насоки, разработени съвместно от социалните партньори;

| — | тясно взаимодействие между сферата на труда и сферата на образованието и обучението, възползвайки се от социалните сили. |
| --- | --- |

—

тясно взаимодействие между сферата на труда и сферата на образованието и обучението, възползвайки се от социалните сили.

| 1.11. | ЕИСК е убеден, че преходът, основан на консенсус и широко участие, към европейска кръгова икономика може да отвори редица възможности за микропредприятията, малките и средните предприятия и за социалната икономика, превръщайки се във важен двигател за растежа, както на вътрешния, така и на международния пазар. В това отношение следва да се даде приоритет на:






  — | укрепването и широкото разпространение на доброволния механизъм на екологичния одит на предприятията; |
| --- | --- | --- |

1.11.

ЕИСК е убеден, че преходът, основан на консенсус и широко участие, към европейска кръгова икономика може да отвори редица възможности за микропредприятията, малките и средните предприятия и за социалната икономика, превръщайки се във важен двигател за растежа, както на вътрешния, така и на международния пазар. В това отношение следва да се даде приоритет на:

—

укрепването и широкото разпространение на доброволния механизъм на екологичния одит на предприятията;

| — | подобряването на достъпа до кредитиране, по-специално с гаранционните системи; |
| --- | --- |

—

подобряването на достъпа до кредитиране, по-специално с гаранционните системи;

| — | финансирането на екоиновациите в микропредприятията и малките предприятия, особено в областите, които са Systemic Eco-Innovation Demonstrator (демонстратори на системни eкоиновации); |
| --- | --- |

—

финансирането на екоиновациите в микропредприятията и малките предприятия, особено в областите, които са Systemic Eco-Innovation Demonstrator (демонстратори на системни eкоиновации);

| — | засилване на дейностите по предприемаческо обучение и на наставничество в предприятията; |
| --- | --- |

—

засилване на дейностите по предприемаческо обучение и на наставничество в предприятията;

| — | подпомагането на кръгов пазар в ЕС на материали, компоненти и междинни продукти, включително чрез лансирането на кръгов eBay въз основа на европейски и международни технически и нормативни стандарти, включително с цел утвърждаването в Европа на тези първични и вторични ресурси, които могат да бъдат ценни елементи за сигурността на доставките и търговските баланси. |
| --- | --- |

—

подпомагането на кръгов пазар в ЕС на материали, компоненти и междинни продукти, включително чрез лансирането на кръгов eBay въз основа на европейски и международни технически и нормативни стандарти, включително с цел утвърждаването в Европа на тези първични и вторични ресурси, които могат да бъдат ценни елементи за сигурността на доставките и търговските баланси.

| 1.12. | Комитетът е убеден, че пътят към кръгова икономика заслужава да бъде значително подкрепен, особено в Европа. Следователно ще бъде необходимо:






  — | в междинния преглед на стратегията „Европа 2020“ за устойчив, интелигентен и приобщаващ растеж да бъде включен интегриран политически подход, за да се извлече полза от потенциала му за икономиката и заетостта; |
| --- | --- | --- |

1.12.

Комитетът е убеден, че пътят към кръгова икономика заслужава да бъде значително подкрепен, особено в Европа. Следователно ще бъде необходимо:

—

в междинния преглед на стратегията „Европа 2020“ за устойчив, интелигентен и приобщаващ растеж да бъде включен интегриран политически подход, за да се извлече полза от потенциала му за икономиката и заетостта;

| — | да се съсредоточи вниманието върху нови, високо иновативни идеи и/или сектори с висока степен на практическо технологично прилагане, включително използването на съществуващи технологии и интегрирането на устойчиви социални иновации; |
| --- | --- |

—

да се съсредоточи вниманието върху нови, високо иновативни идеи и/или сектори с висока степен на практическо технологично прилагане, включително използването на съществуващи технологии и интегрирането на устойчиви социални иновации;

| — | да се промени коренно политическият и законодателният подход на различните равнища — общностно, национално и местно — от забранителен към проактивен, включително посредством препоръчителното изготвяне на Бяла книга за кръговата икономика, заетостта и растежа в ЕС, която да обхваща множеството инструменти и засегнати политики. |
| --- | --- |

—

да се промени коренно политическият и законодателният подход на различните равнища — общностно, национално и местно — от забранителен към проактивен, включително посредством препоръчителното изготвяне на Бяла книга за кръговата икономика, заетостта и растежа в ЕС, която да обхваща множеството инструменти и засегнати политики.

2.   Въведение

| 2.1. | Концепцията за кръгова икономика, противоположна на линейната икономика (добив-производство-потребление-изхвърляне), произтича от необходимостта за осигуряване на устойчив растеж с цел добавената стойност на продуктите да се запази възможно най-дълго време, а техните компоненти възможно най-дълго да бъдат използвани повторно в производството, като се ограничава все повече създаването и изхвърлянето на отпадъци, както и натискът върху околната среда. |
| --- | --- |

2.1.

Концепцията за кръгова икономика, противоположна на линейната икономика (добив-производство-потребление-изхвърляне), произтича от необходимостта за осигуряване на устойчив растеж с цел добавената стойност на продуктите да се запази възможно най-дълго време, а техните компоненти възможно най-дълго да бъдат използвани повторно в производството, като се ограничава все повече създаването и изхвърлянето на отпадъци, както и натискът върху околната среда.

| 2.2. | McKinsey посочва, че между 60 и 80 % от ресурсите се разхищават в края на линейния процес „добив-производство-потребление-изхвърляне“. В свят, в който 3 милиарда потребители навлизат в средната класа, това вече не е устойчиво. |
| --- | --- |

2.2.

McKinsey посочва, че между 60 и 80 % от ресурсите се разхищават в края на линейния процес „добив-производство-потребление-изхвърляне“. В свят, в който 3 милиарда потребители навлизат в средната класа, това вече не е устойчиво.

| 2.3. | Преходът към кръгова икономика предполага важни промени в манталитета на производителите, работниците, потребителите и гражданите, в използването на ресурсите и суровините, в проектирането на продуктите, в пазарните и бизнес модели и в намирането на нови методи за преработка на отпадъците в ресурс. |
| --- | --- |

2.3.

Преходът към кръгова икономика предполага важни промени в манталитета на производителите, работниците, потребителите и гражданите, в използването на ресурсите и суровините, в проектирането на продуктите, в пазарните и бизнес модели и в намирането на нови методи за преработка на отпадъците в ресурс.

| 2.4. | Разполагаме с необходимите технологии за проследяване на жизнения цикъл на материалите по веригата за създаване на стойност. Освен това расте недостигът на ресурси и цените на предлаганите стоки са високи. За потребителите една подходяща услуга може да бъде по-привлекателна от притежаването на даден продукт. |
| --- | --- |

2.4.

Разполагаме с необходимите технологии за проследяване на жизнения цикъл на материалите по веригата за създаване на стойност. Освен това расте недостигът на ресурси и цените на предлаганите стоки са високи. За потребителите една подходяща услуга може да бъде по-привлекателна от притежаването на даден продукт.

| 2.5. | Такъв модел за екологосъобразен растеж включва не само истинска промяна в културата, със силен импулс за изследвания и иновации, но също и важни инвестиции в технологиите, образованието, организацията и придобиването на квалификация в нови професионални профили, нови методи на финансиране и подходящи политики. |
| --- | --- |

2.5.

Такъв модел за екологосъобразен растеж включва не само истинска промяна в културата, със силен импулс за изследвания и иновации, но също и важни инвестиции в технологиите, образованието, организацията и придобиването на квалификация в нови професионални профили, нови методи на финансиране и подходящи политики.

| 2.6. | Един интегриран политически подход е от ключово значение за оползотворяване на потенциала за заетост въз основа на подходящ достъп до нови професии и за посрещане на предизвикателствата, свързани с прехода към нелинейна, кръгова икономика, като също така създава възможности за комуникация с цел справяне със съответния комплекс от значителни предизвикателства, включително с нови образователни, работни и организационни модели. |
| --- | --- |

2.6.

Един интегриран политически подход е от ключово значение за оползотворяване на потенциала за заетост въз основа на подходящ достъп до нови професии и за посрещане на предизвикателствата, свързани с прехода към нелинейна, кръгова икономика, като също така създава възможности за комуникация с цел справяне със съответния комплекс от значителни предизвикателства, включително с нови образователни, работни и организационни модели.

| 2.7. | От съществено значение за бъдещето на конкурентоспособността на промишлеността на ЕС е да се засили капацитетът за производство на устойчиви продукти, като се използват по-малко суровини, по-малко енергия и по-малко вода и се възстановяват вложените по места ресурси. Необходимо да се проектират и произвеждат изделия, които могат да бъдат използвани повторно, да бъдат поправяни, регенерирани и рециклирани, и да се организират съответните функционални услуги. |
| --- | --- |

2.7.

От съществено значение за бъдещето на конкурентоспособността на промишлеността на ЕС е да се засили капацитетът за производство на устойчиви продукти, като се използват по-малко суровини, по-малко енергия и по-малко вода и се възстановяват вложените по места ресурси. Необходимо да се проектират и произвеждат изделия, които могат да бъдат използвани повторно, да бъдат поправяни, регенерирани и рециклирани, и да се организират съответните функционални услуги.

| 2.8. | Отпадъците от един процес на обработката би трябвало да бъдат превръщани в ресурс за други производства и евентуално в торове за земеделските стопанства в района. Вместо да бъде прахосвана, топлинната енергия би трябвало да бъде възстановявана за други приложения, като отопление на къщи или оранжерии. |
| --- | --- |

2.8.

Отпадъците от един процес на обработката би трябвало да бъдат превръщани в ресурс за други производства и евентуално в торове за земеделските стопанства в района. Вместо да бъде прахосвана, топлинната енергия би трябвало да бъде възстановявана за други приложения, като отопление на къщи или оранжерии.

| 2.9. | Кръгов модел: от всеки тон материал, от всеки джаул енергия, от всеки хектар земя трябва да е възможно да се получава по-голяма добавена стойност и повече ползи, благодарение на намалено използване на материалите, тяхното повторно използване и тяхното рециклиране. |
| --- | --- |

2.9.

Кръгов модел: от всеки тон материал, от всеки джаул енергия, от всеки хектар земя трябва да е възможно да се получава по-голяма добавена стойност и повече ползи, благодарение на намалено използване на материалите, тяхното повторно използване и тяхното рециклиране.

| 2.10. | За да се извлече полза от процеса на преход към кръгова икономика, е необходимо: |
| --- | --- |

2.10.

За да се извлече полза от процеса на преход към кръгова икономика, е необходимо:

| 2.10.1. | да се премахнат системните бариери, които възпрепятстват МСП да разгръщат кръгови бизнес модели, възпрепятстват ефективното използване на материалите от отпадъчните потоци, отрасловите и междуотрасловите информационни мрежи, включително на равнището на ЕС; |
| --- | --- |

2.10.1.

да се премахнат системните бариери, които възпрепятстват МСП да разгръщат кръгови бизнес модели, възпрепятстват ефективното използване на материалите от отпадъчните потоци, отрасловите и междуотрасловите информационни мрежи, включително на равнището на ЕС;

| 2.10.2. | да се създадат нови професионални профили на човешките ресурси за управление на такива процеси, като се има предвид, че образованието и обучението за създаване на по-екологосъобразни работни места се основава на добро основно образование, съпроводено от обучение през целия активен живот, включвайки подготовка за повишаване на осведомеността по въпросите на околната среда (1); |
| --- | --- |

2.10.2.

да се създадат нови професионални профили на човешките ресурси за управление на такива процеси, като се има предвид, че образованието и обучението за създаване на по-екологосъобразни работни места се основава на добро основно образование, съпроводено от обучение през целия активен живот, включвайки подготовка за повишаване на осведомеността по въпросите на околната среда (1);

| 2.10.3. | да се разполага с подходящи финансови инструменти, преди всичко за изследвания и иновации, изграждане на капацитета и анализ на пазара, като се използват инструменти като „Хоризонт 2020“, структурните фондове, ЕИБ и ПЧП; |
| --- | --- |

2.10.3.

да се разполага с подходящи финансови инструменти, преди всичко за изследвания и иновации, изграждане на капацитета и анализ на пазара, като се използват инструменти като „Хоризонт 2020“, структурните фондове, ЕИБ и ПЧП;

| 2.10.4. | властите на различни равнища да опростят и изменят нормативната уредба, за да се премине от системи на забрани към проактивни подходи, с цел улесняване на създаването и развитието на екологосъобразни предприятия, които създават квалифицирана и устойчива заетост в духа на Законодателния акт за малкия бизнес (Small Business Act); |
| --- | --- |

2.10.4.

властите на различни равнища да опростят и изменят нормативната уредба, за да се премине от системи на забрани към проактивни подходи, с цел улесняване на създаването и развитието на екологосъобразни предприятия, които създават квалифицирана и устойчива заетост в духа на Законодателния акт за малкия бизнес (Small Business Act);

| 2.10.5. | социалните партньори и гражданското общество да имат активна роля във формулирането, прилагането и мониторинга на националните политики на устойчиво развитие и в прехода към кръгова икономика с високо равнище на екологична устойчивост и значителна зелена заетост; |
| --- | --- |

2.10.5.

социалните партньори и гражданското общество да имат активна роля във формулирането, прилагането и мониторинга на националните политики на устойчиво развитие и в прехода към кръгова икономика с високо равнище на екологична устойчивост и значителна зелена заетост;

| 2.10.6. | да се предоставят конкретни насоки и техническа подкрепа на микропредприятията, малките и средните предприятия и кооперациите, като се насочват, под формата на инструментариум за нови бизнес модели и обмен на най-добри практики и с помощта на социалните партньори, по какъв начин производствените им процеси да станат по-екологосъобразни; |
| --- | --- |

2.10.6.

да се предоставят конкретни насоки и техническа подкрепа на микропредприятията, малките и средните предприятия и кооперациите, като се насочват, под формата на инструментариум за нови бизнес модели и обмен на най-добри практики и с помощта на социалните партньори, по какъв начин производствените им процеси да станат по-екологосъобразни;

| 2.10.7. | да се насърчава култура на диалог и сътрудничество на работното място, за по-рационално използване на ресурсите, намаляване на отпадъците, използване на чисти и безопасни технологии и методи на работа и подобряване на качеството на заетостта. |
| --- | --- |

2.10.7.

да се насърчава култура на диалог и сътрудничество на работното място, за по-рационално използване на ресурсите, намаляване на отпадъците, използване на чисти и безопасни технологии и методи на работа и подобряване на качеството на заетостта.

| 2.11. | Създаването на зелени работни места и тяхното насърчаване, както в традиционните, така и в нововъзникващите отрасли, би трябвало да допринася за конкурентоспособна, екологично устойчива икономика с ниски въглеродни емисии и устойчиво потребление и устойчиво производство, като по този начин допринася за борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

2.11.

Създаването на зелени работни места и тяхното насърчаване, както в традиционните, така и в нововъзникващите отрасли, би трябвало да допринася за конкурентоспособна, екологично устойчива икономика с ниски въглеродни емисии и устойчиво потребление и устойчиво производство, като по този начин допринася за борбата с изменението на климата.

| 2.12. | ЕИСК многократно е имал възможността да разгледа тази широка тематика в различни становища (2), в които изтъкна, наред с другото:






  — | необходимостта всички да осъзнаят напълно факта, че сме изправени пред една нова индустриална революция, която поставя качеството на живота и околната среда в центъра на развитието и налага нов, интегриран подход за планиране, производство, потребление, съхранение и управление на природните ресурси; |
| --- | --- | --- |

2.12.

ЕИСК многократно е имал възможността да разгледа тази широка тематика в различни становища (2), в които изтъкна, наред с другото:

—

необходимостта всички да осъзнаят напълно факта, че сме изправени пред една нова индустриална революция, която поставя качеството на живота и околната среда в центъра на развитието и налага нов, интегриран подход за планиране, производство, потребление, съхранение и управление на природните ресурси;

| — | спешната необходимост да се извърши преход от защитния, реактивен подход към решително и проактивно поведение; |
| --- | --- |

—

спешната необходимост да се извърши преход от защитния, реактивен подход към решително и проактивно поведение;

| — | подкрепата за инициативи, насочени към разработване на политика на Общността за устойчивото производство и потребление, която да бъде напълно интегрирана в другите политики на Общността с оглед на превръщането на потенциалните предизвикателства във възможности за индустрията на ЕС; |
| --- | --- |

—

подкрепата за инициативи, насочени към разработване на политика на Общността за устойчивото производство и потребление, която да бъде напълно интегрирана в другите политики на Общността с оглед на превръщането на потенциалните предизвикателства във възможности за индустрията на ЕС;

| — | необходимостта от сериозен диалог с участието на институциите на ЕС, националните правителства и местното самоуправление, както и всички социални партньори относно потенциала за промяна на моделите на потребление и цялостния икономически и социален модел. |
| --- | --- |

—

необходимостта от сериозен диалог с участието на институциите на ЕС, националните правителства и местното самоуправление, както и всички социални партньори относно потенциала за промяна на моделите на потребление и цялостния икономически и социален модел.

| 2.12.1. | Значителна част от индустриалния напредък през последните тридесет години произтича от закони и разпоредби, които наложиха на отраслите да намалят замърсяването и да търсят нови начини за преобразуването на отпадъците по рентабилен начин. Трябва да бъдат определени нови фискални правила, които да създават равновесие между икономии и потребление на енергия, както и подходящи разпоредби, които да позволяват на отраслите да поемат отговорността за целия жизнен цикъл на продуктите. |
| --- | --- |

2.12.1.

Значителна част от индустриалния напредък през последните тридесет години произтича от закони и разпоредби, които наложиха на отраслите да намалят замърсяването и да търсят нови начини за преобразуването на отпадъците по рентабилен начин. Трябва да бъдат определени нови фискални правила, които да създават равновесие между икономии и потребление на енергия, както и подходящи разпоредби, които да позволяват на отраслите да поемат отговорността за целия жизнен цикъл на продуктите.

| 2.13. | Освен това в неотдавнашно становище ЕИСК подчерта, че „основна предпоставка за извършване на дълбоките и необходими промени в производството и потреблението е участието на гражданското общество в целия процес на преход към приобщаваща зелена икономика. Участието следва да се осъществява на всички равнища, особено на секторно и териториално (европейско, национално и регионално)“ (3). |
| --- | --- |

2.13.

Освен това в неотдавнашно становище ЕИСК подчерта, че „основна предпоставка за извършване на дълбоките и необходими промени в производството и потреблението е участието на гражданското общество в целия процес на преход към приобщаваща зелена икономика. Участието следва да се осъществява на всички равнища, особено на секторно и териториално (европейско, национално и регионално)“ (3).

| 2.14. | От своя страна Европейският парламент прие на 12 декември 2013 г. резолюция на тема „Екоиновации — разкриване на работни места и осигуряване на растеж чрез политиката в областта на околната среда“ (4), в която






  — | подчерта, наред с другото, екологичните и икономическите ползи от прехода към екологична устойчива икономика, от гледна точка на създаването на устойчиви работни места в ЕС; |
| --- | --- | --- |

2.14.

От своя страна Европейският парламент прие на 12 декември 2013 г. резолюция на тема „Екоиновации — разкриване на работни места и осигуряване на растеж чрез политиката в областта на околната среда“ (4), в която

—

подчерта, наред с другото, екологичните и икономическите ползи от прехода към екологична устойчива икономика, от гледна точка на създаването на устойчиви работни места в ЕС;

| — | изтъкна, че тези възможности следва да създадат качествени и устойчиви работни места както за квалифицирани, така и за неквалифицирани работници; |
| --- | --- |

—

изтъкна, че тези възможности следва да създадат качествени и устойчиви работни места както за квалифицирани, така и за неквалифицирани работници;

| — | насърчи държавите членки да предоставят стимули за предприятията, по-специално за МСП, с цел стимулиране на повече инвестиции в научноизследователските и развойните дейности в частния сектор. |
| --- | --- |

—

насърчи държавите членки да предоставят стимули за предприятията, по-специално за МСП, с цел стимулиране на повече инвестиции в научноизследователските и развойните дейности в частния сектор.

| 2.15. | През октомври 2011 г. Комитетът на регионите (КР) прие становище относно водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“, в което изрази своята подкрепа за създаването на платформа за преход относно ефективното използване на ресурсите, която да обедини различните участници, включително и политиците от различните равнища на управление, сред които регионалното и местното равнище. |
| --- | --- |

2.15.

През октомври 2011 г. Комитетът на регионите (КР) прие становище относно водещата инициатива „Европа за ефективно използване на ресурсите“, в което изрази своята подкрепа за създаването на платформа за преход относно ефективното използване на ресурсите, която да обедини различните участници, включително и политиците от различните равнища на управление, сред които регионалното и местното равнище.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Комитетът приветства представянето на пакета от мерки за кръговата икономика и по-специално двете инициативи за „зелени“ работни места и за плана за развитие на МСП, които са предмет на настоящото становище, в процеса на преход към кръгова икономика. |
| --- | --- |

3.1.

Комитетът приветства представянето на пакета от мерки за кръговата икономика и по-специално двете инициативи за „зелени“ работни места и за плана за развитие на МСП, които са предмет на настоящото становище, в процеса на преход към кръгова икономика.

| 3.2. | В същото време обаче ЕИСК изразява притеснения относно подобни инициативи — особено относно Плана за действие за МСП — поради наличието на значителна информация, без да са предвидени конкретни действия и практически насоки за МСП и за засегнатите работници за това по какъв начин процесите на производство и услугите да станат по-екологични по ефикасен начин, при ниски разходи и с по-качествена работа, без загуба на конкурентоспособност. |
| --- | --- |

3.2.

В същото време обаче ЕИСК изразява притеснения относно подобни инициативи — особено относно Плана за действие за МСП — поради наличието на значителна информация, без да са предвидени конкретни действия и практически насоки за МСП и за засегнатите работници за това по какъв начин процесите на производство и услугите да станат по-екологични по ефикасен начин, при ниски разходи и с по-качествена работа, без загуба на конкурентоспособност.

| 3.3. | Според ЕИСК преходът към кръгова икономика е невъзможен без участието на производителите, работниците и потребителите, но също така и на политическите органи и публичните администрации на различните равнища, като се започне с ЕС, който би трябвало да премине от подход, основан на забраните, към проактивен последователен подход за подкрепа на прехода, включително като включва екологосъобразни изисквания в цялата система на обществени поръчки. |
| --- | --- |

3.3.

Според ЕИСК преходът към кръгова икономика е невъзможен без участието на производителите, работниците и потребителите, но също така и на политическите органи и публичните администрации на различните равнища, като се започне с ЕС, който би трябвало да премине от подход, основан на забраните, към проактивен последователен подход за подкрепа на прехода, включително като включва екологосъобразни изисквания в цялата система на обществени поръчки.

| 3.4. | Става въпрос всъщност не само за нови производствени системи и съответната необходимост от придобиването на нови умения от страна на предприемачи и работници, развитието на организационни системи и иновативни пазари, достигането до качествено ново ползване и потребление, но и, може би преди всичко, на нова индустриална култура и култура на обслужване и, най-вече, законодателна и административна култура. |
| --- | --- |

3.4.

Става въпрос всъщност не само за нови производствени системи и съответната необходимост от придобиването на нови умения от страна на предприемачи и работници, развитието на организационни системи и иновативни пазари, достигането до качествено ново ползване и потребление, но и, може би преди всичко, на нова индустриална култура и култура на обслужване и, най-вече, законодателна и административна култура.

| 3.5. | Комитетът настоятелно призовава за предприемането, в рамките на програма „Хоризонт 2020“, на мащабна инициатива за извършването на прогнозни анализи на европейско равнище, с широко участие и насочена към формулирането на обща визия за всички частни и публични участници в процеса, за да са налице ефикасни и съгласувани на европейско, национално и регионално равнище политики и инструменти за консенсусен, последователен преход към кръгова икономика, извън рамките на положителните усилия на Европейската платформа за ефективно използване на ресурсите. |
| --- | --- |

3.5.

Комитетът настоятелно призовава за предприемането, в рамките на програма „Хоризонт 2020“, на мащабна инициатива за извършването на прогнозни анализи на европейско равнище, с широко участие и насочена към формулирането на обща визия за всички частни и публични участници в процеса, за да са налице ефикасни и съгласувани на европейско, национално и регионално равнище политики и инструменти за консенсусен, последователен преход към кръгова икономика, извън рамките на положителните усилия на Европейската платформа за ефективно използване на ресурсите.

| 3.5.1. | Да се ангажират граждани, работници, потребители и предприятия посредством специфични иновативни инструменти за стимулиране, включително индивидуално, за възнаграждаване на поведение и действия; |
| --- | --- |

3.5.1.

Да се ангажират граждани, работници, потребители и предприятия посредством специфични иновативни инструменти за стимулиране, включително индивидуално, за възнаграждаване на поведение и действия;

| 3.5.2. | да се насърчават екологичната и социалната устойчивост с подходящи нормативни и финансови рамки на ЕС и да се стимулират иновациите и инвестициите в човешки, социален и екологичен капитал; |
| --- | --- |

3.5.2.

да се насърчават екологичната и социалната устойчивост с подходящи нормативни и финансови рамки на ЕС и да се стимулират иновациите и инвестициите в човешки, социален и екологичен капитал;

| 3.5.3. | да се установи последователна и опростена институционална рамка, в която предприятията, работниците, инвеститорите и потребителите да могат да участват активно в процеса на преход; |
| --- | --- |

3.5.3.

да се установи последователна и опростена институционална рамка, в която предприятията, работниците, инвеститорите и потребителите да могат да участват активно в процеса на преход;

| 3.5.4. | да се осигури подходяща финансова подкрепа от страна на ЕС, държавите и местните и регионалните власти, която да благоприятства достъпа до кредити, особено за микропредприятията; |
| --- | --- |

3.5.4.

да се осигури подходяща финансова подкрепа от страна на ЕС, държавите и местните и регионалните власти, която да благоприятства достъпа до кредити, особено за микропредприятията;

| 3.5.5. | да се насърчават мерки за целево данъчно облекчение, иновативни публично-частни партньорства и политики на екологосъобразни обществени поръчки и да се разпространяват най-добрите практики, имащи за цел да улеснят достъпа до стопанска реализация и да направят пазарите на труда по-приобщаващи, като се съхраняват ресурсите на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

3.5.5.

да се насърчават мерки за целево данъчно облекчение, иновативни публично-частни партньорства и политики на екологосъобразни обществени поръчки и да се разпространяват най-добрите практики, имащи за цел да улеснят достъпа до стопанска реализация и да направят пазарите на труда по-приобщаващи, като се съхраняват ресурсите на местно и регионално равнище;

| 3.5.6. | да се установи дълготраен диалог между сферата на труда и бизнеса и сферата на образованието и обучението във връзка с екологосъобразните производство, потребление и заетост (5); |
| --- | --- |

3.5.6.

да се установи дълготраен диалог между сферата на труда и бизнеса и сферата на образованието и обучението във връзка с екологосъобразните производство, потребление и заетост (5);

| 3.5.7. | да се осигурява подпомагане и наставничество на микропредприятията, малките и средните предприятия посредством европейски мрежи и центрове за високи постижения за развитието на знания, на уменията и на пазарите, но преди всичко посредством финансова и образователна помощ. |
| --- | --- |

3.5.7.

да се осигурява подпомагане и наставничество на микропредприятията, малките и средните предприятия посредством европейски мрежи и центрове за високи постижения за развитието на знания, на уменията и на пазарите, но преди всичко посредством финансова и образователна помощ.

| 3.6. | Успоредно с това, ЕИСК счита, че е от съществено значение да се постави началото на структуриран диалог в отделните сектори, в които да започне осъществяването на пилотни дейности за подпомагане на експериментирането, които да поемат направляваща роля и да демонстрират възможностите на по-устойчивите практики, с цялостното участие на социалните сили, на организациите на потребителите, на микропредприятията и малките предприятия и на социалната икономика. |
| --- | --- |

3.6.

Успоредно с това, ЕИСК счита, че е от съществено значение да се постави началото на структуриран диалог в отделните сектори, в които да започне осъществяването на пилотни дейности за подпомагане на експериментирането, които да поемат направляваща роля и да демонстрират възможностите на по-устойчивите практики, с цялостното участие на социалните сили, на организациите на потребителите, на микропредприятията и малките предприятия и на социалната икономика.

| 3.7. | Според Комитета би било подходящо, преди да се предприемат действия за създаването на нови зелени, достойни и устойчиви работни места и за разработването на екологосъобразни планове за действия за МСП, да бъде лансиран план за борба са програмираното остаряване на продуктите. |
| --- | --- |

3.7.

Според Комитета би било подходящо, преди да се предприемат действия за създаването на нови зелени, достойни и устойчиви работни места и за разработването на екологосъобразни планове за действия за МСП, да бъде лансиран план за борба са програмираното остаряване на продуктите.

| 3.8. | Разходите за промишлените дейности на рециклиране и повторно използване, качеството и устойчивостта на създадените в резултат на това работни местна не могат да бъдат разглеждани единствено като предписание на екологичната политика, но изискват сложни системи на проактивно управление, с мерки в много стратегически сектори и по отношение на потребителите, транспорта, селското стопанство и енергетиката (6). |
| --- | --- |

3.8.

Разходите за промишлените дейности на рециклиране и повторно използване, качеството и устойчивостта на създадените в резултат на това работни местна не могат да бъдат разглеждани единствено като предписание на екологичната политика, но изискват сложни системи на проактивно управление, с мерки в много стратегически сектори и по отношение на потребителите, транспорта, селското стопанство и енергетиката (6).

| 3.9. | За иновации на пазарите на рециклирани материали трябва да може да се разчита на подновена и последователна европейска нормативна уредба със стимули, които свързват иновациите при продуктите с тяхното използване, в противодействие на настоящите потоци на преработка на скрап и обезвреждане на компоненти в страни с ниска цена на работната ръка и малко изисквания към безопасността и здравето на работниците (7). |
| --- | --- |

3.9.

За иновации на пазарите на рециклирани материали трябва да може да се разчита на подновена и последователна европейска нормативна уредба със стимули, които свързват иновациите при продуктите с тяхното използване, в противодействие на настоящите потоци на преработка на скрап и обезвреждане на компоненти в страни с ниска цена на работната ръка и малко изисквания към безопасността и здравето на работниците (7).

| 3.10. | Според Комитета преходът към нов модел на кръгова икономика, която включва повторното производство и повторното потребление, не може да бъде отделен от широкото разпространение на концепцията за Социално отговорните територии (СОТ). |
| --- | --- |

3.10.

Според Комитета преходът към нов модел на кръгова икономика, която включва повторното производство и повторното потребление, не може да бъде отделен от широкото разпространение на концепцията за Социално отговорните територии (СОТ).

4.   Кръговата икономика и създаването на работни места

| 4.1. | ЕИСК смята за недостатъчни мерките, предложени за запълване на настоящата липса на „зелени“ умения: обменът на добри практики в рамките на съществуващите мрежи не изглежда достатъчен, за да осигури по-добра оценка на развитията във връзка с уменията и работните места. Според ЕИСК по-добра европейска дефиниция на „зелените“ умения и работни места (включително за по-точни статистически проучвания), с активното участие на социалните партньори, МСП и социалната икономика, би позволила извършването на по-ясни анализи и по-целенасочено прогнозиране, не само във връзка с нови професионални профили, но и за преобразуването (включително във връзка със съчетаването на гъвкавост и сигурност и въвеждането на Европейската референтна рамка за осигуряване на качество) на остарелите професионални профили (8). |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК смята за недостатъчни мерките, предложени за запълване на настоящата липса на „зелени“ умения: обменът на добри практики в рамките на съществуващите мрежи не изглежда достатъчен, за да осигури по-добра оценка на развитията във връзка с уменията и работните места. Според ЕИСК по-добра европейска дефиниция на „зелените“ умения и работни места (включително за по-точни статистически проучвания), с активното участие на социалните партньори, МСП и социалната икономика, би позволила извършването на по-ясни анализи и по-целенасочено прогнозиране, не само във връзка с нови професионални профили, но и за преобразуването (включително във връзка със съчетаването на гъвкавост и сигурност и въвеждането на Европейската референтна рамка за осигуряване на качество) на остарелите професионални профили (8).

| 4.2. | Комитетът смята, че ефикасното и целевото използване на структурните фондове (и на инструментите за иновации като „Хоризонт 2020“, COSME и LIFE, но също така инструмента на ЕИБ за „зелено“ микрофинансиране) е от основно значение за насърчаване на квалифицираната заетост, особено ако средствата са насочени към микропредприятията и социалната икономика и са свързани с консенсусния процес на прогнозиране, който Комитетът подкрепя.
  Във връзка с това е необходимо: |
| --- | --- |

4.2.

Комитетът смята, че ефикасното и целевото използване на структурните фондове (и на инструментите за иновации като „Хоризонт 2020“, COSME и LIFE, но също така инструмента на ЕИБ за „зелено“ микрофинансиране) е от основно значение за насърчаване на квалифицираната заетост, особено ако средствата са насочени към микропредприятията и социалната икономика и са свързани с консенсусния процес на прогнозиране, който Комитетът подкрепя.

Във връзка с това е необходимо:

| 4.2.1. | да се определят количествено реалните ресурси от трайна заетост, която не може да бъде делокализирана, на местно, отраслово и междуотраслово равнище, произтичащи от прехода към кръгова икономика, включително във връзка със спешната необходимост за европейската икономика от устойчив растеж и създаването на работни места; |
| --- | --- |

4.2.1.

да се определят количествено реалните ресурси от трайна заетост, която не може да бъде делокализирана, на местно, отраслово и междуотраслово равнище, произтичащи от прехода към кръгова икономика, включително във връзка със спешната необходимост за европейската икономика от устойчив растеж и създаването на работни места;

| 4.2.2. | да се гарантира справедливостта и устойчивостта на процеса: преходът към кръгова икономика не бива да води до проблеми за социалната справедливост за работниците, микро- и минипредприятията и социалната икономика; |
| --- | --- |

4.2.2.

да се гарантира справедливостта и устойчивостта на процеса: преходът към кръгова икономика не бива да води до проблеми за социалната справедливост за работниците, микро- и минипредприятията и социалната икономика;

| 4.2.3. | да се провежда социален диалог, структуриран на различните равнища и изцяло включен в определянето и съгласуването на стратегическата визия и интегрираните политики, осъществяването на които ще позволи на кръговата икономика да разполага едновременно с трудовите умения и работната ръка, подходящи за нейното развитие; |
| --- | --- |

4.2.3.

да се провежда социален диалог, структуриран на различните равнища и изцяло включен в определянето и съгласуването на стратегическата визия и интегрираните политики, осъществяването на които ще позволи на кръговата икономика да разполага едновременно с трудовите умения и работната ръка, подходящи за нейното развитие;

| 4.2.4. | да се поддържат тесни контакти между сферата на труда и сферата на образованието и обучението за положително развитие на уменията, със солидни системи на техническо и професионално образование и обучение, в които пряко участват групите, изразяващи социални интереси (9). |
| --- | --- |

4.2.4.

да се поддържат тесни контакти между сферата на труда и сферата на образованието и обучението за положително развитие на уменията, със солидни системи на техническо и професионално образование и обучение, в които пряко участват групите, изразяващи социални интереси (9).

5.   Зелен план за действие за МСП

| 5.1. | ЕИСК е убеден, че преходът към европейска кръгова икономика може да отвори редица възможности за микропредприятията, малките и средните предприятия и за социалната икономика, превръщайки се във важен двигател за растежа, както на вътрешния, така и на международния пазар, и за засилването на техния капацитет да управляват по устойчив начин природните ресурси и да създават нова квалифицирана заетост. |
| --- | --- |

5.1.

ЕИСК е убеден, че преходът към европейска кръгова икономика може да отвори редица възможности за микропредприятията, малките и средните предприятия и за социалната икономика, превръщайки се във важен двигател за растежа, както на вътрешния, така и на международния пазар, и за засилването на техния капацитет да управляват по устойчив начин природните ресурси и да създават нова квалифицирана заетост.

| 5.2. | Комитетът призовава Зеленият план за действие за МСП да следва и да утвърждава, през целия процес на регламентиране и изпълнение, принципа „Мисли първо за малките“, с особено внимание върху законодателството относно ефективното използване на ресурсите и в съответствие със Законодателния акт за малкия бизнес в Европа, прилагайки „теста за МСП“ като основен фактор в процеса на преход към кръгова икономика. |
| --- | --- |

5.2.

Комитетът призовава Зеленият план за действие за МСП да следва и да утвърждава, през целия процес на регламентиране и изпълнение, принципа „Мисли първо за малките“, с особено внимание върху законодателството относно ефективното използване на ресурсите и в съответствие със Законодателния акт за малкия бизнес в Европа, прилагайки „теста за МСП“ като основен фактор в процеса на преход към кръгова икономика.

| 5.3. | Според ЕИСК впоследствие е необходимо да се променят инструментите за подкрепа на малките предприятия и социалната икономика, като се има предвид, че предходните инструменти, напр. Планът за действие за екоиновациите, постигнаха ограничени резултати. |
| --- | --- |

5.3.

Според ЕИСК впоследствие е необходимо да се променят инструментите за подкрепа на малките предприятия и социалната икономика, като се има предвид, че предходните инструменти, напр. Планът за действие за екоиновациите, постигнаха ограничени резултати.

| 5.4. | От 34-те действия, описани в работния документ на Комисията (10), приложен към предложението, Комитетът смята, че трябва да се отдаде приоритет на следните: |
| --- | --- |

5.4.

От 34-те действия, описани в работния документ на Комисията (10), приложен към предложението, Комитетът смята, че трябва да се отдаде приоритет на следните:

| 5.4.1. | укрепване и разпространение на експерименталния доброволен механизъм за екологичен одит на МСП за провеждането, със субсидии на ЕС, на широкообхватни проверки на екологичните технологии (ETV) за екодизайн и процеси, с евентуална „зелена“ екомаркировка на ЕС (тип Ecolabel II); |
| --- | --- |

5.4.1.

укрепване и разпространение на експерименталния доброволен механизъм за екологичен одит на МСП за провеждането, със субсидии на ЕС, на широкообхватни проверки на екологичните технологии (ETV) за екодизайн и процеси, с евентуална „зелена“ екомаркировка на ЕС (тип Ecolabel II);

| 5.4.2. | повече възможности за достъп до кредити: да се засили ролята на ЕИБ за достъп до кредити за предприятията във връзка с прехода към кръгова икономика, като се укрепи Инструментът за финансиране на природен капитал (NCFF); да се създадат системи за специални гаранции за микропредприятията и малките предприятия за бърз и опростен достъп до кредити, микрокредити, дялов капитал и Инструмента за частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE), които да се прилагат в целия ЕС; |
| --- | --- |

5.4.2.

повече възможности за достъп до кредити: да се засили ролята на ЕИБ за достъп до кредити за предприятията във връзка с прехода към кръгова икономика, като се укрепи Инструментът за финансиране на природен капитал (NCFF); да се създадат системи за специални гаранции за микропредприятията и малките предприятия за бърз и опростен достъп до кредити, микрокредити, дялов капитал и Инструмента за частно финансиране за енергийна ефективност (PF4EE), които да се прилагат в целия ЕС;

| 5.4.3. | финансиране на екоиновациите на микро- и минипредприятията: облекчено използване на новите инструменти за МСП в рамките на „Хоризонт 2020“, фондовете ЕФРР, ЕФМДР, LIFE и ЕЗФРСР, за експериментиране на иновативни, демонстрационни проекти на ЕС чрез единно звено за няколко програми в точно определени и очертани области като Systemic Eco-Innovation Demonstrator (SEIDEM) — в зони като интелигентни градове, териториални клъстери, свободни зони, в които да се съсредоточат мерки, облекчения и освобождавания, с междинни, ясно видими количествени цели; |
| --- | --- |

5.4.3.

финансиране на екоиновациите на микро- и минипредприятията: облекчено използване на новите инструменти за МСП в рамките на „Хоризонт 2020“, фондовете ЕФРР, ЕФМДР, LIFE и ЕЗФРСР, за експериментиране на иновативни, демонстрационни проекти на ЕС чрез единно звено за няколко програми в точно определени и очертани области като Systemic Eco-Innovation Demonstrator (SEIDEM) — в зони като интелигентни градове, териториални клъстери, свободни зони, в които да се съсредоточат мерки, облекчения и освобождавания, с междинни, ясно видими количествени цели;

| 5.4.4. | засилване на дейностите по предприемаческо обучение и наставничество в предприятията: да се отдава предпочитание на обучението в предприятията посредством цифрови средства — с подкрепата на мрежата „Enterprise Europe“ (EEN) и бъдещия Ресурсен център за високи постижения — и наставничество от експерти, които са специалисти във финансирането от страна на ЕС за професионални организации на микро- и минипредприятия на местно равнище, като се използват „Еразъм плюс“ и COSME за избрани проекти; |
| --- | --- |

5.4.4.

засилване на дейностите по предприемаческо обучение и наставничество в предприятията: да се отдава предпочитание на обучението в предприятията посредством цифрови средства — с подкрепата на мрежата „Enterprise Europe“ (EEN) и бъдещия Ресурсен център за високи постижения — и наставничество от експерти, които са специалисти във финансирането от страна на ЕС за професионални организации на микро- и минипредприятия на местно равнище, като се използват „Еразъм плюс“ и COSME за избрани проекти;

| 5.4.5. | създаване на кръгов пазар на материали, компоненти и междинни продукти: лансирането на кръгов eBay с улеснен и сигурен достъп за зелените микропредприятия и малки предприятия и тези от социалната икономика въз основа на обмен, основаващ се на по-строги технически и нормативни стандарти — CEN, CENELEC, ETSI и ISO. |
| --- | --- |

5.4.5.

създаване на кръгов пазар на материали, компоненти и междинни продукти: лансирането на кръгов eBay с улеснен и сигурен достъп за зелените микропредприятия и малки предприятия и тези от социалната икономика въз основа на обмен, основаващ се на по-строги технически и нормативни стандарти — CEN, CENELEC, ETSI и ISO.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  ОВ C 318, 29.10.2011 г., стр. 142-149.

1

(2)  ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 1–7; ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 1–9; ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 23–26 и ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 110–117.

2

(3)  ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 18–22.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0584+0+DOC+XML+V0//BG

4

(5)  ОВ C 311, 12.9.2014 г., стр. 7-14.

5

(6)  ОВ C 24, 28.1.2012 г., стр. 11–17.

6

(7)  ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 1–6.

7

(8)  ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 116.

8

(9)  ОВ C 311, 12.9.2014 г., стр. 7-14.

9

(10)  SWD(2014) 213 final.

10

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/107 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/107

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — По-добра осведоменост за ситуацията чрез засилено сътрудничество между органите за морско наблюдение: следващи стъпки в рамките на Общата среда за обмен на информация (CISE) за морската област на ЕС“

(COM(2014) 451 final)

(2015/C 230/16)

| Докладчик: | г-н М. POLYZOGOPOULOS |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н М. POLYZOGOPOULOS

На 20 ноември 2013 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — По-добра осведоменост за ситуацията чрез засилено сътрудничество между органите за морско наблюдение: следващи стъпки в рамките на Общата среда за обмен на информация (CISE) за морската област на ЕС“

COM(2014) 451 final.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 11 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище единодушно.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства съобщението като логично продължение на усилията за постигане на ефикасно и икономически по-ефективно морско наблюдение, което е стратегическа цел на интегрираната морска политика (ИМП), и отбелязва, че подобряването на обмена на информация между органите за морско наблюдение е от първостепенно значение за защитата, сигурността, икономиката и бъдещето на околната среда в Европа. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК приветства съобщението като логично продължение на усилията за постигане на ефикасно и икономически по-ефективно морско наблюдение, което е стратегическа цел на интегрираната морска политика (ИМП), и отбелязва, че подобряването на обмена на информация между органите за морско наблюдение е от първостепенно значение за защитата, сигурността, икономиката и бъдещето на околната среда в Европа.

ЕИСК признава напредъка, постигнат на европейско и национално равнище след изготвянето на пътната карта през 2010 г. (1), но счита, че би било особено полезно да се направи една по-ясна оценка на напредъка в постигането на предвидените в пътната карта цели и шест стъпки, както и на съобщението от 15 октомври 2009 г. (2).

| 1.2. | След като неотдавна (3) изтъкна нарастващите геополитически, стратегически и екологични предизвикателства в сферата на морската сигурност, ЕИСК призовава Комисията в най-кратък срок да конкретизира и да ускори „процеса на преразглеждане, за да оцени прилагането на морска CISE и необходимостта от по-нататъшни действия“ (4), който според съобщението трябва да стартира до 2018 г. |
| --- | --- |

1.2.

След като неотдавна (3) изтъкна нарастващите геополитически, стратегически и екологични предизвикателства в сферата на морската сигурност, ЕИСК призовава Комисията в най-кратък срок да конкретизира и да ускори „процеса на преразглеждане, за да оцени прилагането на морска CISE и необходимостта от по-нататъшни действия“ (4), който според съобщението трябва да стартира до 2018 г.

| 1.3. | В процеса на по-нататъшно развитие на общата среда за обмен на информация (CISE) ЕИСК препоръчва да бъдат оползотворени по-широкият обхват и възможностите, които предоставя неотдавнашното Съвместно съобщение за стратегията на ЕС за морска сигурност (ЕСМС) (5), с цел да се постигне актуализиран, последователен и глобален подход към морското наблюдение. |
| --- | --- |

1.3.

В процеса на по-нататъшно развитие на общата среда за обмен на информация (CISE) ЕИСК препоръчва да бъдат оползотворени по-широкият обхват и възможностите, които предоставя неотдавнашното Съвместно съобщение за стратегията на ЕС за морска сигурност (ЕСМС) (5), с цел да се постигне актуализиран, последователен и глобален подход към морското наблюдение.

| 1.4. | ЕИСК призовава Комисията да уточни как „държавите членки [...] да бъдат насърчавани да продължат да работят по модернизирането на тяхната ИТ система“ без допълнителни средства освен „финансиране в известен размер [...], с което да се подкрепят малки подобрения“ (6), и препоръчва част от спестените средства да бъдат заделени/реинвестирани за отстраняване на пропуските в CISE и за цялостното ѝ подобряване. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК призовава Комисията да уточни как „държавите членки [...] да бъдат насърчавани да продължат да работят по модернизирането на тяхната ИТ система“ без допълнителни средства освен „финансиране в известен размер [...], с което да се подкрепят малки подобрения“ (6), и препоръчва част от спестените средства да бъдат заделени/реинвестирани за отстраняване на пропуските в CISE и за цялостното ѝ подобряване.

| 1.5. | Предвид доброволния характер на проекта, както и значението на политическата воля и на културните бариери, които се дължат на вкоренени нагласи, стереотипи, методи на работа и т.н., Комитетът насърчава Комисията да съсредоточи усилията си върху мерките в областта на образованието/обучението и инициативите за изграждане на доверие, като направи оценка на съществуващите успешни практики, като Северноатлантическия форум на службите за брегова охрана (North Atlantic Coast Guard Forum) и Международната асоциация на службите в помощ на корабоплаването и фаровите служби (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities — IALA). |
| --- | --- |

1.5.

Предвид доброволния характер на проекта, както и значението на политическата воля и на културните бариери, които се дължат на вкоренени нагласи, стереотипи, методи на работа и т.н., Комитетът насърчава Комисията да съсредоточи усилията си върху мерките в областта на образованието/обучението и инициативите за изграждане на доверие, като направи оценка на съществуващите успешни практики, като Северноатлантическия форум на службите за брегова охрана (North Atlantic Coast Guard Forum) и Международната асоциация на службите в помощ на корабоплаването и фаровите служби (International Association of Marine Aids to Navigation and Lighthouse Authorities — IALA).

| 1.6. | Комитетът също така призовава Комисията да представи по-ясно съчетанието от политики, посредством което възнамерява да се справи — в краткосрочен и дългосрочен план — с правните и техническите бариери, които възпрепятстват изграждането на една ефективна CISE. |
| --- | --- |

1.6.

Комитетът също така призовава Комисията да представи по-ясно съчетанието от политики, посредством което възнамерява да се справи — в краткосрочен и дългосрочен план — с правните и техническите бариери, които възпрепятстват изграждането на една ефективна CISE.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва, че бързо развиващите се информационни технологии неизбежно излагат една среда за обмен на чувствителна информация, каквато е CISE, на риск от атаки (7) както от страна на киберпрестъпници, така и на терористи, което може да има неизмерими последици за сигурността на транспорта, търговията, пристанищата, корабите, екипажите и стоките, и призовава Комисията спешно да проучи въпроса за сигурността на киберпространството при морските превози и да изготви мерки за защита на CISE. Докладът за 2014 г. на Правителствената служба на САЩ за финансова отчетност относно защитата на ключовата морска инфраструктура илюстрира неотложния характер на ситуацията (http://gao.gov/products/GAO-14-459). |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК отбелязва, че бързо развиващите се информационни технологии неизбежно излагат една среда за обмен на чувствителна информация, каквато е CISE, на риск от атаки (7) както от страна на киберпрестъпници, така и на терористи, което може да има неизмерими последици за сигурността на транспорта, търговията, пристанищата, корабите, екипажите и стоките, и призовава Комисията спешно да проучи въпроса за сигурността на киберпространството при морските превози и да изготви мерки за защита на CISE. Докладът за 2014 г. на Правителствената служба на САЩ за финансова отчетност относно защитата на ключовата морска инфраструктура илюстрира неотложния характер на ситуацията (http://gao.gov/products/GAO-14-459).

| 1.8. | ЕИСК отбелязва, че по-доброто познаване на ситуацията и засиленото сътрудничество между органите за морско наблюдение посредством CISE ще допринесат за опазването на екологичния интегритет на морското пространство на ЕС и за по-добрата защита на биологичното разнообразие и морските ресурси от ядрени аварии, незаконно изхвърляне на токсични отпадъци, тежки инциденти със замърсяващи вещества, както и от изменението на климата. Подобряването на сигурността на подводните кабели и тръбопроводи ще доведе и до повишаване на енергийната ефективност. |
| --- | --- |

1.8.

ЕИСК отбелязва, че по-доброто познаване на ситуацията и засиленото сътрудничество между органите за морско наблюдение посредством CISE ще допринесат за опазването на екологичния интегритет на морското пространство на ЕС и за по-добрата защита на биологичното разнообразие и морските ресурси от ядрени аварии, незаконно изхвърляне на токсични отпадъци, тежки инциденти със замърсяващи вещества, както и от изменението на климата. Подобряването на сигурността на подводните кабели и тръбопроводи ще доведе и до повишаване на енергийната ефективност.

2.   Въведение

| 2.1. | Навременният достъп до точна информация и наличието на цялостна, надеждна картина на ситуацията в морето е от първостепенно значение за посрещането на опасностите и заплахите. Обединяването на различните източници на данни и координацията между компетентните органи допринасят за по-доброто разбиране на случващото се в морето и създават добавена стойност посредством ефективно използване на ограничените ресурси. |
| --- | --- |

2.1.

Навременният достъп до точна информация и наличието на цялостна, надеждна картина на ситуацията в морето е от първостепенно значение за посрещането на опасностите и заплахите. Обединяването на различните източници на данни и координацията между компетентните органи допринасят за по-доброто разбиране на случващото се в морето и създават добавена стойност посредством ефективно използване на ограничените ресурси.

| 2.2. | С оглед на това възможно най-добрият обмен на информация между органите за морско наблюдение е една от стратегическите цели на интегрираната морска политика. Развитието на общата среда за обмен на информация за морската област на ЕС беше предмет на две съобщения на Комисията — през 2009 и 2010 г. (8). |
| --- | --- |

2.2.

С оглед на това възможно най-добрият обмен на информация между органите за морско наблюдение е една от стратегическите цели на интегрираната морска политика. Развитието на общата среда за обмен на информация за морската област на ЕС беше предмет на две съобщения на Комисията — през 2009 и 2010 г. (8).

| 2.3. | През 2012 г. укрепването на морската сигурност посредством интегрирано морско наблюдение се утвърди като основен елемент на програмата за син растеж, която има за цел да подкрепи развитието и създаването на работни места в морската икономика (9). |
| --- | --- |

2.3.

През 2012 г. укрепването на морската сигурност посредством интегрирано морско наблюдение се утвърди като основен елемент на програмата за син растеж, която има за цел да подкрепи развитието и създаването на работни места в морската икономика (9).

| 2.4. | Неотдавнашното (от 2014 г.) Съвместно съобщение за стратегията на ЕС за морска сигурност (10) потвърждава и демонстрира значението на морското наблюдение и обмена на информация в морската област като важен елемент на морската сигурност. |
| --- | --- |

2.4.

Неотдавнашното (от 2014 г.) Съвместно съобщение за стратегията на ЕС за морска сигурност (10) потвърждава и демонстрира значението на морското наблюдение и обмена на информация в морската област като важен елемент на морската сигурност.

3.   Основно съдържание на съобщението на Комисията

| 3.1. | Съобщението представя напредъка, постигнат на европейско и на национално равнище след публикуването на пътната карта за CISE, който е резултат от непрекъснат, доброволен процес на сътрудничество с цел да се повишат осведомеността, ефективността, качеството, способността за реагиране и координацията на операциите по наблюдение в европейската морска област, както и да се насърчат иновациите. |
| --- | --- |

3.1.

Съобщението представя напредъка, постигнат на европейско и на национално равнище след публикуването на пътната карта за CISE, който е резултат от непрекъснат, доброволен процес на сътрудничество с цел да се повишат осведомеността, ефективността, качеството, способността за реагиране и координацията на операциите по наблюдение в европейската морска област, както и да се насърчат иновациите.

| 3.2. | Освен самия обмен на информация CISE има за цел и нейното многократно, рационално използване от различните групи ползватели, без дублирания, с помощта на децентрализирана мрежа за морско наблюдение, която да спазва разпоредбите за защита на данните и международните правила. Тя не заменя съществуващите системи и платформи за обмен на информация и не оказва влияние върху съответните структури и върху законодателството на държавите членки. |
| --- | --- |

3.2.

Освен самия обмен на информация CISE има за цел и нейното многократно, рационално използване от различните групи ползватели, без дублирания, с помощта на децентрализирана мрежа за морско наблюдение, която да спазва разпоредбите за защита на данните и международните правила. Тя не заменя съществуващите системи и платформи за обмен на информация и не оказва влияние върху съответните структури и върху законодателството на държавите членки.

| 3.3. | По-конкретно пътната карта (11) предвижда развитието на CISE да се осъществи в шест стъпки: идентифициране на групите ползватели, картографиране на масивите от данни и анализ на пропуските в обмена на данни, определяне на общи нива на класификация на данните, разработване на рамка за подкрепа, определяне на права за достъп и осигуряване на последователна правна рамка. |
| --- | --- |

3.3.

По-конкретно пътната карта (11) предвижда развитието на CISE да се осъществи в шест стъпки: идентифициране на групите ползватели, картографиране на масивите от данни и анализ на пропуските в обмена на данни, определяне на общи нива на класификация на данните, разработване на рамка за подкрепа, определяне на права за достъп и осигуряване на последователна правна рамка.

| 3.4. | CISE обхваща следните шест секторни функции: 1) безопасност на корабоплаването (включително търсенето и спасяването), морска сигурност и предотвратяване на замърсяването, причинено от кораби; 2) контрол на риболова; 3) готовност и реагиране в случай на замърсяване на морето и защита на морската среда; 4) митници; 5) граничен контрол; 6) правоприлагане и 7) отбрана. |
| --- | --- |

3.4.

CISE обхваща следните шест секторни функции: 1) безопасност на корабоплаването (включително търсенето и спасяването), морска сигурност и предотвратяване на замърсяването, причинено от кораби; 2) контрол на риболова; 3) готовност и реагиране в случай на замърсяване на морето и защита на морската среда; 4) митници; 5) граничен контрол; 6) правоприлагане и 7) отбрана.

| 3.5. | Възможните икономии на административни и оперативни разходи могат да донесат на европейската икономика печалба от около 400 милиона евро годишно, а пряко на публичните органи — от близо 40 милиона евро годишно. Необходимите инвестиции през първото десетилетие възлизат на близо 10 милиона евро годишно. |
| --- | --- |

3.5.

Възможните икономии на административни и оперативни разходи могат да донесат на европейската икономика печалба от около 400 милиона евро годишно, а пряко на публичните органи — от близо 40 милиона евро годишно. Необходимите инвестиции през първото десетилетие възлизат на близо 10 милиона евро годишно.

4.   Общи бележки

| 4.1. | В свои предишни становища ЕИСК изтъкна мащаба и значението на европейското корабоплаване за заетостта и икономиката, отправяйки актуални забележки и препоръки по редица въпроси, свързани с европейската морска политика (12), и излезе с подробна позиция както по общите въпроси на морската сигурност, така и конкретно по темата за интегрираното морско наблюдение, подчертавайки необходимостта от интегрирана система за морско наблюдение (13). |
| --- | --- |

4.1.

В свои предишни становища ЕИСК изтъкна мащаба и значението на европейското корабоплаване за заетостта и икономиката, отправяйки актуални забележки и препоръки по редица въпроси, свързани с европейската морска политика (12), и излезе с подробна позиция както по общите въпроси на морската сигурност, така и конкретно по темата за интегрираното морско наблюдение, подчертавайки необходимостта от интегрирана система за морско наблюдение (13).

| 4.2. | Комитетът, който подкрепя прилагането на междусекторен подход в морското управление, отбеляза по-конкретно, че за да се постигне един истински интегриран морски пазар, трябва да се поддържа по-тясно сътрудничество между службите за инспекция, бреговата охрана и военноморския флот на държавите членки, за което на свой ред са необходими обща структура за обмен на информация и интегрирана система за морско наблюдение (14). |
| --- | --- |

4.2.

Комитетът, който подкрепя прилагането на междусекторен подход в морското управление, отбеляза по-конкретно, че за да се постигне един истински интегриран морски пазар, трябва да се поддържа по-тясно сътрудничество между службите за инспекция, бреговата охрана и военноморския флот на държавите членки, за което на свой ред са необходими обща структура за обмен на информация и интегрирана система за морско наблюдение (14).

| 4.3. | ЕИСК освен това се обяви в подкрепа на общ механизъм за наблюдение за цялата територия на ЕС, основан на хармонизирана правна рамка, която да гарантира обмена на поверителна и неповерителна информация между органите, службите и ползвателите в държавите — членки на ЕС (15). |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК освен това се обяви в подкрепа на общ механизъм за наблюдение за цялата територия на ЕС, основан на хармонизирана правна рамка, която да гарантира обмена на поверителна и неповерителна информация между органите, службите и ползвателите в държавите — членки на ЕС (15).

| 4.4. | ЕИСК отдава голямо значение на необходимостта да се конкретизират и подсигурят управленските структури и необходимите средства, за да се гарантира жизнеспособността на това изключително сложно и амбициозно начинание, в което участват близо 400 органа, боравещи с огромен обем информация, свързана с морското наблюдение; те включват органите на държавите — членки на ЕС и на ЕИП, както и различни агенции на ЕС (като Европейската агенция за контрол на рибарството (EFCA), Frontex, Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Европейската агенция по отбрана (EDA). |
| --- | --- |

4.4.

ЕИСК отдава голямо значение на необходимостта да се конкретизират и подсигурят управленските структури и необходимите средства, за да се гарантира жизнеспособността на това изключително сложно и амбициозно начинание, в което участват близо 400 органа, боравещи с огромен обем информация, свързана с морското наблюдение; те включват органите на държавите — членки на ЕС и на ЕИП, както и различни агенции на ЕС (като Европейската агенция за контрол на рибарството (EFCA), Frontex, Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Европейската агенция по отбрана (EDA).

| 4.5. | ЕИСК отбелязва, че — предвид доброволния характер на CISE и принципа на субсидиарност — във времена на строги бюджетни ограничения и криза държавите членки изпълняват ключова роля заради допълнителната тежест за техните компетентни органи и значителните разходи за модернизиране или гарантиране на съвместимостта на ИТ съоръженията, значителна част от които (около една четвърт) се основават на монолитна и остаряла архитектура. [Вж. SWD(2014) 224 final, Оценка на въздействието и Gartner, 2013 г., „Устойчивост и ефективност на концепциите за Общата среда за обмен на информация (CISE)“, Европейска комисия, ГД „Морско дело и рибарство“.] |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК отбелязва, че — предвид доброволния характер на CISE и принципа на субсидиарност — във времена на строги бюджетни ограничения и криза държавите членки изпълняват ключова роля заради допълнителната тежест за техните компетентни органи и значителните разходи за модернизиране или гарантиране на съвместимостта на ИТ съоръженията, значителна част от които (около една четвърт) се основават на монолитна и остаряла архитектура. [Вж. SWD(2014) 224 final, Оценка на въздействието и Gartner, 2013 г., „Устойчивост и ефективност на концепциите за Общата среда за обмен на информация (CISE)“, Европейска комисия, ГД „Морско дело и рибарство“.]

| 4.6. | Вземайки предвид проучването за оценка на риска за морските райони на ЕС през следващите петнадесет години, ЕИСК счита, че при класифицирането на информацията, която ще се обменя, трябва да се даде приоритет на ефективното идентифициране на рисковете, заплахите и слабите места в определени сектори както в морските райони, така и като цяло. [Вж. Wise Pens International, 2013 г., „Проучване за оценка на риска като част от оценката на въздействието в подкрепа на Общата среда за обмен на информация (CISE)“, Европейска комисия, ГД „Морско дело и рибарство“.] |
| --- | --- |

4.6.

Вземайки предвид проучването за оценка на риска за морските райони на ЕС през следващите петнадесет години, ЕИСК счита, че при класифицирането на информацията, която ще се обменя, трябва да се даде приоритет на ефективното идентифициране на рисковете, заплахите и слабите места в определени сектори както в морските райони, така и като цяло. [Вж. Wise Pens International, 2013 г., „Проучване за оценка на риска като част от оценката на въздействието в подкрепа на Общата среда за обмен на информация (CISE)“, Европейска комисия, ГД „Морско дело и рибарство“.]

| 4.7. | При всички случаи поверителността и защитата на чувствителните лични или търговски данни е въпрос от първостепенно значение. ЕИСК счита, че този въпрос се нуждае от допълнително внимание и задълбочаване и припомня своите предишни бележки и препоръки по този въпрос. |
| --- | --- |

4.7.

При всички случаи поверителността и защитата на чувствителните лични или търговски данни е въпрос от първостепенно значение. ЕИСК счита, че този въпрос се нуждае от допълнително внимание и задълбочаване и припомня своите предишни бележки и препоръки по този въпрос.

| 4.8. | ЕИСК изразява задоволство от напредъка в прилагането на пътната карта, постигнат посредством програмите „BlueMassMed“, „Marsuno“ и „CoopP“, които потвърдиха оперативната необходимост от междусекторен обмен на информация и допринесоха за изясняването на този въпрос, и призовава Комисията да засили усилията си в тази насока. |
| --- | --- |

4.8.

ЕИСК изразява задоволство от напредъка в прилагането на пътната карта, постигнат посредством програмите „BlueMassMed“, „Marsuno“ и „CoopP“, които потвърдиха оперативната необходимост от междусекторен обмен на информация и допринесоха за изясняването на този въпрос, и призовава Комисията да засили усилията си в тази насока.

| 4.9. | Комитетът е окуражен и от напредъка, постигнат в прилагането на множество системи (16), които обслужват целите на различни области на политиката и, в някои случаи, обхващат повече от една област. |
| --- | --- |

4.9.

Комитетът е окуражен и от напредъка, постигнат в прилагането на множество системи (16), които обслужват целите на различни области на политиката и, в някои случаи, обхващат повече от една област.

| 4.10. | ЕИСК изтъква уникалното географско положение на ЕС с неговите шест морски басейна, най-отдалечените региони и спецификите на островните региони, и отбелязва, че в момент на ескалиране на глобалните заплахи и рискове няма смисъл да се повишават осведомеността и ефективността на CISE, без да се засилят международното, регионалното и трансграничното сътрудничество, като се обърне необходимото внимание на обмена на подбрана информация с трети страни и се разгледат въпросите за сигурността и реципрочността на тази информация. |
| --- | --- |

4.10.

ЕИСК изтъква уникалното географско положение на ЕС с неговите шест морски басейна, най-отдалечените региони и спецификите на островните региони, и отбелязва, че в момент на ескалиране на глобалните заплахи и рискове няма смисъл да се повишават осведомеността и ефективността на CISE, без да се засилят международното, регионалното и трансграничното сътрудничество, като се обърне необходимото внимание на обмена на подбрана информация с трети страни и се разгледат въпросите за сигурността и реципрочността на тази информация.

| 4.11. | ЕИСК счита, че един последователен подход към морското наблюдение както на равнище ЕС, така и в световен план следва да вземе под внимание и въпросите, свързани с планирането и провеждането на мисии и операции в рамките на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО). |
| --- | --- |

4.11.

ЕИСК счита, че един последователен подход към морското наблюдение както на равнище ЕС, така и в световен план следва да вземе под внимание и въпросите, свързани с планирането и провеждането на мисии и операции в рамките на общата политика за сигурност и отбрана (ОПСО).

| 4.12. | ЕИСК приветства значителното подобрение в обмена на информация между политическите и стратегическите групи ползватели, които са сред основните притежатели на данни от морското наблюдение, и призовава Комисията да проучи възможността за целенасочено използване на ресурси от НАТО. Той припомня отличните примери за гражданско-военно сътрудничество на национално и европейско равнище, постигнато в рамките на Европейската система за наблюдение на границите (EUROSUR). |
| --- | --- |

4.12.

ЕИСК приветства значителното подобрение в обмена на информация между политическите и стратегическите групи ползватели, които са сред основните притежатели на данни от морското наблюдение, и призовава Комисията да проучи възможността за целенасочено използване на ресурси от НАТО. Той припомня отличните примери за гражданско-военно сътрудничество на национално и европейско равнище, постигнато в рамките на Европейската система за наблюдение на границите (EUROSUR).

| 4.13. | ЕИСК призовава Комисията да се стреми към по-пълноценно използване на космическите съоръжения и данни при разработването на CISE, тъй като морското наблюдение е една от областите на приложение на спътниковите системи на ЕС. Така например службите за морско наблюдение на Европейската програма за наблюдение на Земята „Коперник“ (бившата програма ГМОСС — Глобален мониторинг на околната среда и сигурността) подпомагат и борбата с пиратството, трафика на наркотици, незаконния риболов и изхвърлянето на токсични отпадъци в сътрудничество със служби като Frontex, ЕАМБ и Сателитния център за наблюдение на сухопътните граници на ЕС, като същевременно допринасят за работата на някои приложения за гарантиране на сигурността в рамките на наблюдението на морските външни граници на ЕС. |
| --- | --- |

4.13.

ЕИСК призовава Комисията да се стреми към по-пълноценно използване на космическите съоръжения и данни при разработването на CISE, тъй като морското наблюдение е една от областите на приложение на спътниковите системи на ЕС. Така например службите за морско наблюдение на Европейската програма за наблюдение на Земята „Коперник“ (бившата програма ГМОСС — Глобален мониторинг на околната среда и сигурността) подпомагат и борбата с пиратството, трафика на наркотици, незаконния риболов и изхвърлянето на токсични отпадъци в сътрудничество със служби като Frontex, ЕАМБ и Сателитния център за наблюдение на сухопътните граници на ЕС, като същевременно допринасят за работата на някои приложения за гарантиране на сигурността в рамките на наблюдението на морските външни граници на ЕС.

| 4.14. | ЕИСК призовава Комисията спешно да проучи въпроса за сигурността на киберпространството при морските превози и да изготви мерки за защита на CISE, като отчете факта, че е необходима изключително активна хоризонтална координация между заинтересованите органи. |
| --- | --- |

4.14.

ЕИСК призовава Комисията спешно да проучи въпроса за сигурността на киберпространството при морските превози и да изготви мерки за защита на CISE, като отчете факта, че е необходима изключително активна хоризонтална координация между заинтересованите органи.

5.   Специфични бележки

| 5.1. | ЕИСК призовава Комисията да засили усилията си в областта на научните изследвания, развойната дейност и иновациите за справяне със сложните технически аспекти на оперативната съвместимост и структурата на приложенията, системите и услугите. Така например вариациите в качеството на данните при различните видове софтуер и системи имат сериозно отражение върху ефективното прилагане и надеждността на CISE (17). |
| --- | --- |

5.1.

ЕИСК призовава Комисията да засили усилията си в областта на научните изследвания, развойната дейност и иновациите за справяне със сложните технически аспекти на оперативната съвместимост и структурата на приложенията, системите и услугите. Така например вариациите в качеството на данните при различните видове софтуер и системи имат сериозно отражение върху ефективното прилагане и надеждността на CISE (17).

| 5.2. | ЕИСК счита, че създаването на обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС предоставя възможности за заетост и новаторско предприемачество, особено в сектора на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), и призовава Комисията да развие този важен аспект. |
| --- | --- |

5.2.

ЕИСК счита, че създаването на обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС предоставя възможности за заетост и новаторско предприемачество, особено в сектора на информационните и комуникационните технологии (ИКТ), и призовава Комисията да развие този важен аспект.

| 5.3. | ЕИСК призовава Комисията да засили усилията си за справяне с културните бариери при обмена и разпространението на информация и счита, че изграждането на доверие и въвеждането на концепцията „care to share to be aware“ („нека имаме грижата да споделяме информация, за да бъдем добре осведомени“) на секторно и междусекторно равнище нямат да бъдат постигнати само с издаването на полезен необвързващ наръчник с препоръки за най-добри практики в прилагането на CISE. |
| --- | --- |

5.3.

ЕИСК призовава Комисията да засили усилията си за справяне с културните бариери при обмена и разпространението на информация и счита, че изграждането на доверие и въвеждането на концепцията „care to share to be aware“ („нека имаме грижата да споделяме информация, за да бъдем добре осведомени“) на секторно и междусекторно равнище нямат да бъдат постигнати само с издаването на полезен необвързващ наръчник с препоръки за най-добри практики в прилагането на CISE.

| 5.4. | Разликите в междусекторната интеграция на морското наблюдение в държавите членки пораждат ясно изразени несъответствия в усилията за свързване със CISE; така например някои държави опростиха своите ИТ системи за наблюдение, а други — не. В някои държави беше развита силна динамика в междусекторното електронно сътрудничество на територията на страната, докато в други се поддържат затворени секторни ИТ системи. |
| --- | --- |

5.4.

Разликите в междусекторната интеграция на морското наблюдение в държавите членки пораждат ясно изразени несъответствия в усилията за свързване със CISE; така например някои държави опростиха своите ИТ системи за наблюдение, а други — не. В някои държави беше развита силна динамика в междусекторното електронно сътрудничество на територията на страната, докато в други се поддържат затворени секторни ИТ системи.

| 5.5. | ЕИСК приветства инициативите на Комисията за разработване на прототипи с цел да се създаде един общ модел за данните — тоест списък с термини, определения, правила за именуване, формати на данните и връзки между тях — който да служи като инструмент за „превод“ между информационните системи за морско наблюдение, особено между гражданските и военните системи. |
| --- | --- |

5.5.

ЕИСК приветства инициативите на Комисията за разработване на прототипи с цел да се създаде един общ модел за данните — тоест списък с термини, определения, правила за именуване, формати на данните и връзки между тях — който да служи като инструмент за „превод“ между информационните системи за морско наблюдение, особено между гражданските и военните системи.

| 5.6. | ЕИСК приветства напредъка в процеса на създаване на общи национални гишета, които ще представляват централни национални платформи за обмен на информация с цел предоставяне на сведения и споделяне на свързана с корабите информация и които ще бъдат свързани със системата на Съюза за обмен на морска информация, както и с други системи. Добрите практики в тази област, посочени от Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) в нейната Препоръка 33 за улесняване на търговията и транспорта, са полезни отправни точки и за CISE. |
| --- | --- |

5.6.

ЕИСК приветства напредъка в процеса на създаване на общи национални гишета, които ще представляват централни национални платформи за обмен на информация с цел предоставяне на сведения и споделяне на свързана с корабите информация и които ще бъдат свързани със системата на Съюза за обмен на морска информация, както и с други системи. Добрите практики в тази област, посочени от Икономическата комисия за Европа на Организацията на обединените нации (ИКЕ на ООН) в нейната Препоръка 33 за улесняване на търговията и транспорта, са полезни отправни точки и за CISE.

| 5.7. | ЕИСК счита, че е необходимо да се обърне внимание на сериозния проблем със зависимостта на ИТ платформите от определен доставчик (vendor lock-in), която възпрепятства оперативната им съвместимост — близо 85 % от ИТ системите за морско наблюдение в държавите членки са със специфична структура и не са стандартизирани, вследствие на което се разчита на един-единствен доставчик за евентуалното им модернизиране или приспособяване. |
| --- | --- |

5.7.

ЕИСК счита, че е необходимо да се обърне внимание на сериозния проблем със зависимостта на ИТ платформите от определен доставчик (vendor lock-in), която възпрепятства оперативната им съвместимост — близо 85 % от ИТ системите за морско наблюдение в държавите членки са със специфична структура и не са стандартизирани, вследствие на което се разчита на един-единствен доставчик за евентуалното им модернизиране или приспособяване.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  „Съобщение относно проект на пътна карта за създаването на обща среда за обмен на информация за наблюдението на морската област в ЕС“ (COM(2010) 584 final).

1

(2)  „Към интегриране на морското наблюдение: Обща среда за обмен на информация за морската област на ЕС“ (COM(2009) 538 final).

2

(3)  Становище на ЕИСК относно „Стратегия на ЕС за морска сигурност“, ОВ C 458, 19.12.2014 г., стр. 61.

3

(4)  COM(2014) 451 final, стр. 9.

4

(5)  „За отворено и сигурно общо морско пространство: елементи за изготвянето на стратегия на Европейския съюз за морска сигурност“ (JOIN(2014) 9 final).

5

(6)  COM(2014) 451 final, стр. 8.

6

(7)  Становище на ЕИСК по собствена инициатива относно „Кибератаките в ЕС“, ОВ C 451, 16.12.2014 г., стр. 31.

7

(8)  COM(2009) 538 final и COM(2010) 584 final.

8

(9)  COM(2012) 494 final.

9

(10)  JOIN(2014) 9 final, стр. 8-10.

10

(11)  COM(2010) 584 final.

11

(12)  Вж. например: ОВ C 211, 19.8.2008 г., стр. 31-36; ОВ C 128, 18.5.2010 г., стр. 131-135; ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 64-67; ОВ C 161, 6.6.2013 г., стр. 87-92; ОВ C 255, 22.9.2010 г., стр. 103-109.

12

(13)  Вж. например: ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 173-177; ОВ C 67, 6.3.2014 г., стр. 32-46; ОВ C 76, 14.3.2013 г., стр. 15-19; ОВ C 168, 20.7.2007 г., стр. 57-62; ОВ C 32, 5.2.2004 г., стр. 21-27; ОВ C 61, 14.3.2003 г., стр. 174-183; ОВ C 458, 19.12.2014 г., стр. 61.

13

(14)  ОВ C 107, 6.4.2011 г., стр. 64-67.

14

(15)  ОВ C 44, 11.2.2011 г., стр. 173-177.

15

(16)  COM(2014) 451 final, стр. 5.

16

(17)  COM(2014) 451 final.

17

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/112 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/112

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Стратегия за защита и спазване на правата на интелектуална собственост в трети държави“ (съобщение)

(COM(2014) 389 final)

(2015/C 230/17)

| Докладчик: | г-н Jacques LEMERCIER |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Jacques LEMERCIER

На 16 юли 2014 г. Комисията реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета и Европейския икономически и социален комитет — Търговия, растеж и интелектуална собственост — Стратегия за защита и прилагане на правата върху интелектуалната собственост в трети държави“

COM(2014) 389 final.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 17 ноември 2014 г.

На 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 127 гласа „за“, 0 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя съобщението за подобряване на защитата и прилагането на правата на интелектуална собственост в трети държави. |
| --- | --- |

1.1.

ЕИСК подкрепя съобщението за подобряване на защитата и прилагането на правата на интелектуална собственост в трети държави.

| 1.2. | ЕИСК подкрепя по-конкретно подхода на Комисията в определената за приоритет борба срещу фалшифицирането в трети държави. |
| --- | --- |

1.2.

ЕИСК подкрепя по-конкретно подхода на Комисията в определената за приоритет борба срещу фалшифицирането в трети държави.

| 1.3. | ЕИСК счита, че с новия подход по отношение на трети държави се постига баланс между запазването на европейските помощи и предвидените санкции в случай на доказана измама. |
| --- | --- |

1.3.

ЕИСК счита, че с новия подход по отношение на трети държави се постига баланс между запазването на европейските помощи и предвидените санкции в случай на доказана измама.

| 1.4. | ЕИСК припомня, че местното население в никакъв случай не трябва да страда от евентуално намаляване на някои видове финансиране от ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

ЕИСК припомня, че местното население в никакъв случай не трябва да страда от евентуално намаляване на някои видове финансиране от ЕС.

| 1.5. | ЕИСК подчертава необходимостта да се повиши информираността и осъзнатостта на европейското гражданско общество, както и на това на трети държави, за последиците от неприлагането на правата на интелектуална собственост (ПИС). Секторът на луксозните стоки не е единственият, засегнат от фалшифицирането. Фалшифицирането засяга разнообразни сектори като автомобилостроенето, авиацията, лекарствените средства, фитосанитарните продукти и продуктите за хигиена, както и потребителските стоки за масово потребление като например играчките и електрическите уреди. |
| --- | --- |

1.5.

ЕИСК подчертава необходимостта да се повиши информираността и осъзнатостта на европейското гражданско общество, както и на това на трети държави, за последиците от неприлагането на правата на интелектуална собственост (ПИС). Секторът на луксозните стоки не е единственият, засегнат от фалшифицирането. Фалшифицирането засяга разнообразни сектори като автомобилостроенето, авиацията, лекарствените средства, фитосанитарните продукти и продуктите за хигиена, както и потребителските стоки за масово потребление като например играчките и електрическите уреди.

| 1.6. | ЕИСК е убеден, че в допълнение към международните споразумения за защита на правата на интелектуална собственост, подписването на двустранни търговски договори, успоредно с техническа помощ за трети държави, остава най-доброто средство за защита на интересите на различните страни. |
| --- | --- |

1.6.

ЕИСК е убеден, че в допълнение към международните споразумения за защита на правата на интелектуална собственост, подписването на двустранни търговски договори, успоредно с техническа помощ за трети държави, остава най-доброто средство за защита на интересите на различните страни.

| 1.7. | ЕИСК подкрепя подхода „следвай парите“ (Follow the money), възприет от Комисията за ПИС на равнището на ЕС, но се пита дали е той е реално ефикасен, освен в това, че доброволното участие на основните посредници по цялата верига за създаване на стойност на интернет икономиката може да служи за пример. |
| --- | --- |

1.7.

ЕИСК подкрепя подхода „следвай парите“ (Follow the money), възприет от Комисията за ПИС на равнището на ЕС, но се пита дали е той е реално ефикасен, освен в това, че доброволното участие на основните посредници по цялата верига за създаване на стойност на интернет икономиката може да служи за пример.

| 1.8. | Накрая, ЕИСК счита, че Комисията, която не успя да информира обществеността относно значимостта на зачитането на правата върху интелектуалната собственост, нито да повиши нейната осъзнатост по въпроса, трябва да предприеме нови действия за справяне с този проблем. |
| --- | --- |

1.8.

Накрая, ЕИСК счита, че Комисията, която не успя да информира обществеността относно значимостта на зачитането на правата върху интелектуалната собственост, нито да повиши нейната осъзнатост по въпроса, трябва да предприеме нови действия за справяне с този проблем.

2.   Основно съдържание на съобщението на Комисията

| 2.1. | Това съобщение има за цел адаптиране на стратегията, която Европейската комисия лансира през 2004 г., като предложи нова стратегия за защита и прилагане на правата върху интелектуалната собственост (ПИС) в трети държави. Комисията счита, че през последните години сме свидетели не само на значителни технологични промени, но също и на сериозно нарастване на предизвикателствата и рисковете за интелектуалната собственост на европейските предприятия, както и промяна на отношението на обществото към ПИС. В текста се предлагат по-точни и ефикасни решения по отношение на защитата на интелектуалната собственост в трети държави и на борбата с фалшифицирането. |
| --- | --- |

2.1.

Това съобщение има за цел адаптиране на стратегията, която Европейската комисия лансира през 2004 г., като предложи нова стратегия за защита и прилагане на правата върху интелектуалната собственост (ПИС) в трети държави. Комисията счита, че през последните години сме свидетели не само на значителни технологични промени, но също и на сериозно нарастване на предизвикателствата и рисковете за интелектуалната собственост на европейските предприятия, както и промяна на отношението на обществото към ПИС. В текста се предлагат по-точни и ефикасни решения по отношение на защитата на интелектуалната собственост в трети държави и на борбата с фалшифицирането.

2.2.   Сериозна констатация: незаконното присвояване на интелектуалната собственост е спирачка на растежа

| 2.2.1. | Отраслите, в които интензивно се използват ПИС, реализират около 39 % от БВП на ЕС, което възлиза на близо 4  700 млрд. евро годишно и представлява до 35 % от преките и непреките работни места. |
| --- | --- |

2.2.1.

Отраслите, в които интензивно се използват ПИС, реализират около 39 % от БВП на ЕС, което възлиза на близо 4  700 млрд. евро годишно и представлява до 35 % от преките и непреките работни места.

| 2.2.2. | Според някои изчисления, цитирани от Комисията, ЕС губи близо 8 млрд. евро от своя БВП годишно вследствие на фалшифициране и пиратство. В световен мащаб до 2015 г. разходите могат да достигнат 1  300 млрд. евро. |
| --- | --- |

2.2.2.

Според някои изчисления, цитирани от Комисията, ЕС губи близо 8 млрд. евро от своя БВП годишно вследствие на фалшифициране и пиратство. В световен мащаб до 2015 г. разходите могат да достигнат 1  300 млрд. евро.

| 2.2.3. | Предвид факта, че делът на страните от групата БРИКС (1) в световната търговия нарасна от 8 % през 2000 г. на 18,2 % през 2010 г. и че прогнозите сочат, че до 2030 г. развиващите се страни ще реализират близо 60 % от световния БВП, то има риск от нарастване на фалшифицирането, пиратството, кражбата и другите форми на незаконно присвояване на интелектуална собственост. |
| --- | --- |

2.2.3.

Предвид факта, че делът на страните от групата БРИКС (1) в световната търговия нарасна от 8 % през 2000 г. на 18,2 % през 2010 г. и че прогнозите сочат, че до 2030 г. развиващите се страни ще реализират близо 60 % от световния БВП, то има риск от нарастване на фалшифицирането, пиратството, кражбата и другите форми на незаконно присвояване на интелектуална собственост.

| 2.2.4. | Тъй като интернет е жизнено важен за много сектори, се смята, че интернет икономиката е в основата на над 20 % от растежа на БВП в страните от Г-8 за периода от 2006 до 2011 г. Развитието на цифровите технологии обаче води до безпрецедентно равнище на нарушенията на ПИС, като по оценки през 2008 г. търговията с фалшифицирани и пиратски продукти е била в размер на 2 % от световната търговия. |
| --- | --- |

2.2.4.

Тъй като интернет е жизнено важен за много сектори, се смята, че интернет икономиката е в основата на над 20 % от растежа на БВП в страните от Г-8 за периода от 2006 до 2011 г. Развитието на цифровите технологии обаче води до безпрецедентно равнище на нарушенията на ПИС, като по оценки през 2008 г. търговията с фалшифицирани и пиратски продукти е била в размер на 2 % от световната търговия.

| 2.2.5. | Нарушенията на ПИС не засягат само цифровите културни блага, но също и материалните блага, които все по-често се търгуват чрез платформите за електронна търговия. |
| --- | --- |

2.2.5.

Нарушенията на ПИС не засягат само цифровите културни блага, но също и материалните блага, които все по-често се търгуват чрез платформите за електронна търговия.

2.3.   Следователно е необходимо да се създаде истинска „инфраструктура“ на интелектуалната собственост.

| 2.3.1. | Наистина, споразумението на СТО относно свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС) принуди третите държави да предприемат многобройни законодателни реформи. Но усилията за прилагането се сблъскват с липсата на политическа воля, с недостатъчното обучение на отговорните администратори по места, твърде продължителните съдебни процедури и твърде малките санкции, налагани от съдилищата. Освен това фактът, че интернет не признава граници — за разлика от правата на интелектуална собственост, затруднява изготвянето на балансирани политики и поставя въпроса за отговорността на посредниците, като например доставчиците на интернет услуги, когато хостват сайтове, нарушаващи ПИС, по-конкретно когато са установени в трети държави, където липсва съответно законодателство и/или воля за действие. |
| --- | --- |

2.3.1.

Наистина, споразумението на СТО относно свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост (ТРИПС) принуди третите държави да предприемат многобройни законодателни реформи. Но усилията за прилагането се сблъскват с липсата на политическа воля, с недостатъчното обучение на отговорните администратори по места, твърде продължителните съдебни процедури и твърде малките санкции, налагани от съдилищата. Освен това фактът, че интернет не признава граници — за разлика от правата на интелектуална собственост, затруднява изготвянето на балансирани политики и поставя въпроса за отговорността на посредниците, като например доставчиците на интернет услуги, когато хостват сайтове, нарушаващи ПИС, по-конкретно когато са установени в трети държави, където липсва съответно законодателство и/или воля за действие.

| 2.3.2. | Що се отнася до специфичния въпрос за достъпа до сигурни и ефикасни лекарства на достъпна цена, ЕС води политики, насочени към подпомагане на търговията както с иновативни така и с генерични лекарства. Една от целите продължава да бъде борбата с търговията с фалшиви лекарствени продукти, които могат да бъдат опасни за пациентите. |
| --- | --- |

2.3.2.

Що се отнася до специфичния въпрос за достъпа до сигурни и ефикасни лекарства на достъпна цена, ЕС води политики, насочени към подпомагане на търговията както с иновативни така и с генерични лекарства. Една от целите продължава да бъде борбата с търговията с фалшиви лекарствени продукти, които могат да бъдат опасни за пациентите.

| 2.3.3. | В съобщението се припомня, че за справяне с тези неправомерни практики ЕС разполага с цяла гама „инструменти“, чиято ефективност зависи твърде често от желанието на третите държави да зачитат тези права. |
| --- | --- |

2.3.3.

В съобщението се припомня, че за справяне с тези неправомерни практики ЕС разполага с цяла гама „инструменти“, чиято ефективност зависи твърде често от желанието на третите държави да зачитат тези права.

2.4.   Подобряване на ангажираността на заинтересованите страни

| 2.4.1. | Следва да се отбележи, че зачитането на основните права, както и на „свободата на интернет“ доведоха до отхвърлянето на предложението за търговско споразумение срещу фалшифицирането (ACTA) в Европа и на проектите „Stop Online Piracy Act“ (SOPA) срещу онлайн пиратството и на „PROTECT IP Act“ (PIPA) за защита на интелектуалната собственост в САЩ. Тези неуспехи показват колко е трудно да се постигне баланс между спазването на правата върху интелектуална собственост и общественото мнение. Някои сектори на европейското обществено мнение считат, че фалшифицирането и пиратството не са престъпления, или не са наясно с икономическите последици от нарушаването на ПИС.
  Затова трябва да се обясняват целите на ЕС и въздействието на нарушенията на ПИС в трети държави и усилията на Съюза за зачитане на ПИС в тези държави, така че да се създаде благоприятна среда за защита на правата на изобретателите. |
| --- | --- |

2.4.1.

Следва да се отбележи, че зачитането на основните права, както и на „свободата на интернет“ доведоха до отхвърлянето на предложението за търговско споразумение срещу фалшифицирането (ACTA) в Европа и на проектите „Stop Online Piracy Act“ (SOPA) срещу онлайн пиратството и на „PROTECT IP Act“ (PIPA) за защита на интелектуалната собственост в САЩ. Тези неуспехи показват колко е трудно да се постигне баланс между спазването на правата върху интелектуална собственост и общественото мнение. Някои сектори на европейското обществено мнение считат, че фалшифицирането и пиратството не са престъпления, или не са наясно с икономическите последици от нарушаването на ПИС.

Затова трябва да се обясняват целите на ЕС и въздействието на нарушенията на ПИС в трети държави и усилията на Съюза за зачитане на ПИС в тези държави, така че да се създаде благоприятна среда за защита на правата на изобретателите.

2.5.   Предоставяне на по-добри данни

| 2.5.1. | Трудно се достига до някои данни, като например тези за мащаба и въздействието на нарушенията на ПИС. |
| --- | --- |

2.5.1.

Трудно се достига до някои данни, като например тези за мащаба и въздействието на нарушенията на ПИС.

| 2.5.2. | Създаването на Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост е важен акт: тя предоставя данни за зачитането на ПИС в държави извън ЕС, за да се определят приоритетите и да се информират заинтересованите страни. |
| --- | --- |

2.5.2.

Създаването на Европейска обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост е важен акт: тя предоставя данни за зачитането на ПИС в държави извън ЕС, за да се определят приоритетите и да се информират заинтересованите страни.

2.6.   Хармонизиране на законодателството на ЕС за по-голямо влияние в трети държави

Изглежда, че хармонизираното законодателство на ЕС в областта на ПИС улеснява преговорите с трети държави, тъй като предоставя ясна база за установяване на преговорната позиция на Европейския съюз.

2.7.   Засилване на сътрудничеството в ЕС

Следва да се проучи възможността за по-нататъшното подобряване на сътрудничеството между Комисията и държавите членки (по-конкретно в обмена на информация), като се използва партньорството, установено например между Комисията, държавите членки и бизнеса за изпълнение на стратегията за достъп до пазара и по този начин се осигури по-ефективно използване на ресурсите.

2.8.   Подобряване на защитата и прилагането на ПИС в трети държави

Както се отбелязва в проучването за оценка от 2010 г., „Комисията беше активен фактор за прилагането на ИС на многостранно равнище, по-специално на Съвета на СТО/TRIPS, но постигна само ограничена възвръщаемост поради възражения от страна на трети държави.“

2.9.   Уреждане на спорове и други правни средства за защита

| 2.9.1. | Възможно е да се прибегне до процедурите на СТО за уреждане на спорове в случай на нарушаване на споразумението ТРИПС. |
| --- | --- |

2.9.1.

Възможно е да се прибегне до процедурите на СТО за уреждане на спорове в случай на нарушаване на споразумението ТРИПС.

| 2.9.2. | За държавите, които постоянно нарушават международните си ангажименти в областта на интелектуалната собственост, Комисията може да приеме ограничаване на тяхното участие в конкретни програми за техническа помощ, подкрепяни от ЕС, или на финансирането им в рамките на тези програми. |
| --- | --- |

2.9.2.

За държавите, които постоянно нарушават международните си ангажименти в областта на интелектуалната собственост, Комисията може да приеме ограничаване на тяхното участие в конкретни програми за техническа помощ, подкрепяни от ЕС, или на финансирането им в рамките на тези програми.

| 2.9.3. | За осигуряване на по-добър диалог и за наличие на експертен опит на място няколко държави членки имат „аташета по ИС“ (2) в своите делегации в ключовите държави. Целта е да се предостави помощ на притежателите на права от ЕС в трети държави. |
| --- | --- |

2.9.3.

За осигуряване на по-добър диалог и за наличие на експертен опит на място няколко държави членки имат „аташета по ИС“ (2) в своите делегации в ключовите държави. Целта е да се предостави помощ на притежателите на права от ЕС в трети държави.

2.10.   Географски приоритети

На всеки две години ЕС ще актуализира списъка си с приоритетни държави, където ПИС са нарушавани.

3.   Основни бележки

| 3.1. | Последното проучване, осъществено от Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост и Европейското патентно ведомство, разглежда индустриите, потребителки на ПИС в ЕС. Проучването оценява техния принос към икономическите резултати и търговията в рамките на ЕС и прави анализ на равнището на държавите членки за периода 2008 — 2010 г. |
| --- | --- |

3.1.

Последното проучване, осъществено от Европейската обсерватория за нарушенията на правата на интелектуална собственост и Европейското патентно ведомство, разглежда индустриите, потребителки на ПИС в ЕС. Проучването оценява техния принос към икономическите резултати и търговията в рамките на ЕС и прави анализ на равнището на държавите членки за периода 2008 — 2010 г.

| 3.2. | За този период индустриите, потребителки на ПИС, допринасят за по-голямата част от търговията на ЕС със света и генерират търговски излишък. 88 % от вноса на ЕС се състои от стоки, в които интензивно се използват ПИС. 90 % от износа на ЕС се състои от стоки, в които интензивно се използват ПИС. Следователно отраслите, в които интензивно се използват ПИС, допринасят положително за търговската позиция на Съюза. |
| --- | --- |

3.2.

За този период индустриите, потребителки на ПИС, допринасят за по-голямата част от търговията на ЕС със света и генерират търговски излишък. 88 % от вноса на ЕС се състои от стоки, в които интензивно се използват ПИС. 90 % от износа на ЕС се състои от стоки, в които интензивно се използват ПИС. Следователно отраслите, в които интензивно се използват ПИС, допринасят положително за търговската позиция на Съюза.

| 3.3. | Според проучването отраслите, в които интензивно се използват ПИС, представляват пряко 26 % от всички работни места в ЕС, т.е. към 56 млн. преки работни места, към които се добавят 20 млн. непреки работни места. Като цяло всяко трето работно място в ЕС е в отраслите, в които интензивно се използват права на интелектуална собственост. |
| --- | --- |

3.3.

Според проучването отраслите, в които интензивно се използват ПИС, представляват пряко 26 % от всички работни места в ЕС, т.е. към 56 млн. преки работни места, към които се добавят 20 млн. непреки работни места. Като цяло всяко трето работно място в ЕС е в отраслите, в които интензивно се използват права на интелектуална собственост.

| 3.4. | Важно е да се измери икономическото и социалното въздействие на неприлагането на правата на интелектуална собственост в държавите — членки на ЕС, и в трети държави. Тази необходимост е обоснована от икономическите и социалните трудности, през които преминава понастоящем Европейският съюз. |
| --- | --- |

3.4.

Важно е да се измери икономическото и социалното въздействие на неприлагането на правата на интелектуална собственост в държавите — членки на ЕС, и в трети държави. Тази необходимост е обоснована от икономическите и социалните трудности, през които преминава понастоящем Европейският съюз.

3.5.   Някои отрасли продължават да бъдат много чувствителни. Достъпът до лекарства, например.

| 3.5.1. | ЕИСК обръща внимание на особения случай със задължителните лицензи в рамките на международната търговия. Лицензите са определени в член 31 от споразумението ТРИПС и представляват механизъм, който позволява да се използва обектът на патента без разрешението на притежателя на правата, например за целите на общественото здраве. |
| --- | --- |

3.5.1.

ЕИСК обръща внимание на особения случай със задължителните лицензи в рамките на международната търговия. Лицензите са определени в член 31 от споразумението ТРИПС и представляват механизъм, който позволява да се използва обектът на патента без разрешението на притежателя на правата, например за целите на общественото здраве.

| 3.5.2. | По принцип притежателят на патента е свободен да използва лично защитеното изобретение или да разреши на друго лице да го използва. Но по причини, свързани с обществения интерес, националните публични власти могат да разрешат използването на даден патент от трето лице без съгласието на притежателя. |
| --- | --- |

3.5.2.

По принцип притежателят на патента е свободен да използва лично защитеното изобретение или да разреши на друго лице да го използва. Но по причини, свързани с обществения интерес, националните публични власти могат да разрешат използването на даден патент от трето лице без съгласието на притежателя.

| 3.5.3. | Този механизъм може да бъде приложен в трета държава, страна по споразумението ТРИПС, както и от държавите — членки на ЕС, когато вещества, които могат да подобрят общественото здраве, се пускат на пазара на недостъпна цена от предприятия, установени в трети държави. |
| --- | --- |

3.5.3.

Този механизъм може да бъде приложен в трета държава, страна по споразумението ТРИПС, както и от държавите — членки на ЕС, когато вещества, които могат да подобрят общественото здраве, се пускат на пазара на недостъпна цена от предприятия, установени в трети държави.

4.   Бележки на ЕИСК

| 4.1. | ЕИСК подкрепя съобщението за подобряване на защитата и прилагането на правата на интелектуална собственост в трети страни. |
| --- | --- |

4.1.

ЕИСК подкрепя съобщението за подобряване на защитата и прилагането на правата на интелектуална собственост в трети страни.

| 4.2. | ЕИСК приветства по-специално новия подход по отношение на трети държави, чрез който се постига баланс между запазването на европейските помощи и санкциите, предвидени в случай на неспазване на ПИС. |
| --- | --- |

4.2.

ЕИСК приветства по-специално новия подход по отношение на трети държави, чрез който се постига баланс между запазването на европейските помощи и санкциите, предвидени в случай на неспазване на ПИС.

| 4.3. | ЕИСК припомня, че местното население в никакъв случай не трябва да страда от евентуално намаляване на някои видове финансиране от ЕС. |
| --- | --- |

4.3.

ЕИСК припомня, че местното население в никакъв случай не трябва да страда от евентуално намаляване на някои видове финансиране от ЕС.

| 4.4. | ЕИКС подкрепя твърдението на Европейския съвет от март 2014 г., който припомня, че интелектуалната собственост е основен двигател на растежа и на иновацията. |
| --- | --- |

4.4.

ЕИКС подкрепя твърдението на Европейския съвет от март 2014 г., който припомня, че интелектуалната собственост е основен двигател на растежа и на иновацията.

| 4.5. | ЕИСК подкрепя Комисията в определената за приоритет борба срещу фалшифицирането. |
| --- | --- |

4.5.

ЕИСК подкрепя Комисията в определената за приоритет борба срещу фалшифицирането.

| 4.6. | ЕИСК припомня, че секторите на луксозните стоки не са единствените засегнати (облекло, парфюмерия, кожени изделия и др.). Фалшифицирането на механични части за автомобилния отрасъл, на пестициди често с много опасни съставки, на масови потребителски продукти за лична хигиена се развива опасно и има непосредствени последици върху здравето и безопасността. |
| --- | --- |

4.6.

ЕИСК припомня, че секторите на луксозните стоки не са единствените засегнати (облекло, парфюмерия, кожени изделия и др.). Фалшифицирането на механични части за автомобилния отрасъл, на пестициди често с много опасни съставки, на масови потребителски продукти за лична хигиена се развива опасно и има непосредствени последици върху здравето и безопасността.

| 4.7. | ЕИСК припомня, че 90 % от износа на ЕС се осъществява от отрасли, в които интензивно се използват ПИС. Въздействието върху икономиката и заетостта е значително. |
| --- | --- |

4.7.

ЕИСК припомня, че 90 % от износа на ЕС се осъществява от отрасли, в които интензивно се използват ПИС. Въздействието върху икономиката и заетостта е значително.

| 4.8. | ЕИСК отбелязва новите средства на международното търговско право за борба с тези нарушения. |
| --- | --- |

4.8.

ЕИСК отбелязва новите средства на международното търговско право за борба с тези нарушения.

| 4.9. | ЕИСК подкрепя принципа на систематични периодични разследвания, чрез които да се идентифицират въпросните предприятия или държави, отговорни за подобно поведение. |
| --- | --- |

4.9.

ЕИСК подкрепя принципа на систематични периодични разследвания, чрез които да се идентифицират въпросните предприятия или държави, отговорни за подобно поведение.

| 4.10. | ЕИСК се обявява за пропорционални мерки за установените фалшификатори, които не желаят да спазват правилата. |
| --- | --- |

4.10.

ЕИСК се обявява за пропорционални мерки за установените фалшификатори, които не желаят да спазват правилата.

| 4.11. | ЕИСК подкрепя всяка политика, която е насочена приоритетно към фалшификаторите, действащи в търговски мащаб, с цел да ги лиши от приходите от незаконната търговия в пълно нарушение на ПИС, и към разрушителните последици за растежа, иновацията и заетостта. |
| --- | --- |

4.11.

ЕИСК подкрепя всяка политика, която е насочена приоритетно към фалшификаторите, действащи в търговски мащаб, с цел да ги лиши от приходите от незаконната търговия в пълно нарушение на ПИС, и към разрушителните последици за растежа, иновацията и заетостта.

| 4.12. | ЕИСК би желал във връзка с това да се даде възможно най-точно определение на понятието „търговски мащаб“, за да се избегне възможността предвидените санкции да имат твърде ограничен обхват, или пък сроковете за прилагане да се увеличат значително. |
| --- | --- |

4.12.

ЕИСК би желал във връзка с това да се даде възможно най-точно определение на понятието „търговски мащаб“, за да се избегне възможността предвидените санкции да имат твърде ограничен обхват, или пък сроковете за прилагане да се увеличат значително.

| 4.13. | ЕИСК подчертава значението на доброто сътрудничество с държавите членки. ЕИСК припомня по-специално работата, извършена от държавите членки за защита и прилагане на правата върху интелектуална собственост в трети държави. |
| --- | --- |

4.13.

ЕИСК подчертава значението на доброто сътрудничество с държавите членки. ЕИСК припомня по-специално работата, извършена от държавите членки за защита и прилагане на правата върху интелектуална собственост в трети държави.

| 4.14. | Накрая, ЕИСК счита, че Комисията не успя да информира обществеността относно правата върху интелектуалната собственост, нито да повиши нейната осъзнатост за тях, и призовава Комисията да предприеме нови действия за справяне с този проблем. |
| --- | --- |

4.14.

Накрая, ЕИСК счита, че Комисията не успя да информира обществеността относно правата върху интелектуалната собственост, нито да повиши нейната осъзнатост за тях, и призовава Комисията да предприеме нови действия за справяне с този проблем.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

(1)  Бразилия, Русия, Индия, Китай и Южна Африка.

1

(2)  Аташета по интелектуалната собственост (ИС).

2

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/117

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)“

(COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD)

(2015/C 230/18)

На 20 октомври 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 207, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)“

COM(2014) 586 final — 2014/0272 (COD).

Тъй като безрезервно одобрява съдържанието на предложението и счита, че то не изисква никакъв коментар от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет реши със 144 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 2 гласа „въздържал се“, да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/118 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/118

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за суспендиране на определени отстъпки, свързани с вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)“

COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD)

(2015/C 230/19)

На 20 октомври 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 207, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за суспендиране на определени отстъпки, свързани с вноса в Съюза на селскостопански продукти с произход от Турция (кодифициран текст)“

COM(2014) 593 final — 2014/0275 (COD).

Тъй като безрезервно одобрява съдържанието на предложението и счита, че то не изисква никакъв коментар от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет реши със 145 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 година.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/119

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно откриване и предвиждане управлението на определени тарифни квоти на Съюза за висококачествено говеждо месо и за свинско месо, птиче месо, пшеница и лимец, и трици, отпадъци и други остатъци (кодифициран текст)“

COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD

(2015/C 230/20)

На 20 октомври 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 207, параграф 2 от ДФЕС, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно откриване и предвиждане управлението на определени тарифни квоти на Съюза за висококачествено говеждо месо и за свинско месо, птиче месо, пшеница и лимец, и трици, отпадъци и други остатъци (кодифициран текст)“

COM(2014) 594 final — 2014/0276 COD.

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет реши със 150 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/120

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани с тези запаси, за изменение на Регламент (EO) No 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета“

[COM(2014) 614 final — 2014/0285 COD]

(2015/C 230/21)

На 20 октомври 2014 г. Европейският парламент и на 27 октомври 2014 г. Съветът решиха, в съответствие с член 43, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на многогодишен план за запасите от треска, херинга и цаца в Балтийско море и за риболовните дейности, свързани с тези запаси, за изменение на Регламент (EO) No 2187/2005 на Съвета и за отмяна на Регламент (ЕО) No 1098/2007 на Съвета“

COM(2014) 614 final — 2014/0285 COD.

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет реши със 152 гласа „за“, 1 глас „против“ и 2 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/121

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно предпазните мерки, предвидени в Споразумението между Европейската икономическа общност и Република Исландия (кодифициран текст)“

COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD)

(2015/C 230/22)

На 15 септември 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно предпазните мерки, предвидени в Споразумението между Европейската икономическа общност и Република Исландия (кодифициран текст)“

COM(2014) 308 final — 2014/0160 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакъв коментар от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Европейският икономически и социален комитет реши със 157 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/122

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за износ (кодифициран текст)“

COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD)

(2015/C 230/23)

На 15 септември 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за износ (кодифициран текст)“

COM(2014) 322 final — 2014/0167 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 147 гласа „за“, 1 глас „против“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/123

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос (кодифициран текст)“

COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD)

(2015/C 230/24)

На 15 септември 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос (кодифициран текст)“

COM(2014) 321 final — 2014/0166 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 150 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/124 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/124

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общия режим за внос от трети страни (преработен текст)“

COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD)

(2015/C 230/25)

На 15 септември 2014 г. Европейският парламент и на 8 октомври 2014 г. Съветът решиха, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общия режим за внос от трети страни (преработен текст)“

COM(2014) 323 final — 2014/0168 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 145 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/125

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос на текстилни продукти от някои трети страни, които не са обхванати от двустранни споразумения, протоколи или други договорености или от други специфични правила на Съюза за вноса (преработен текст)“

COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD)

(2015/C 230/26)

На 8 октомври 2014 г. Съветът реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно общите правила за внос на текстилни продукти от някои трети страни, които не са обхванати от двустранни споразумения, протоколи или други договорености или от други специфични правила на Съюза за вноса (преработен текст)“

COM(2014) 345 final — 2014/0177 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 151 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/126

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на процедури на Съюза в областта на общата търговска политика с оглед гарантиране упражняването от Съюзa на правата, които са му предоставени съгласно правилата за международна търговия, по-специално тези, които са установени под егидата на Световната търговска организация (кодифициран текст)“

COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD)

(2015/C 230/27)

На 15 септември 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на процедури на Съюза в областта на общата търговска политика с оглед гарантиране упражняването от Съюзa на правата, които са му предоставени съгласно правилата за международна търговия, по-специално тези, които са установени под егидата на Световната търговска организация (кодифициран текст)“

COM(2014) 341 final — 2014/0174 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 150 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/127

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерките, които Съюзът може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (кодифициран текст)“

COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD)

(2015/C 230/28)

На 20 октомври 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно мерките, които Съюзът може да вземе след доклад, приет от Органа за уреждане на спорове на СТО, относно антидъмпингови и антисубсидийни въпроси (кодифициран текст)“

COM(2014) 317 final — 2014/0163 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 148 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/128

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени процедури за прилагане на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Република Черна гора, от друга страна (кодифициран текст)“

COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD)

(2015/C 230/29)

На 20 октомври 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно определени процедури за прилагане на Споразумението за стабилизиране и асоцииране между Европейските общности и техните държави членки, от една страна, и Република Черна гора, от друга страна (кодифициран текст)“

COM(2014) 374 final — 2014/0190 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 152 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 230/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 230/129

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейския съюз (кодифициран текст)“

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD)

(2015/C 230/30)

На 12 ноември 2014 г. Европейският парламент реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейския съюз (кодифициран текст)“

COM(2014) 660 final — 2014/0305 (COD).

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 503-тата си пленарна сесия, проведена на 10 и 11 декември 2014 г. (заседание от 10 декември 2014 г.), Комитетът реши със 154 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 10 декември 2014 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Henri MALOSSE

---