# Euroopan unionin C 137/2015

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 137 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 58. vuosikerta25. huhtikuu 2015 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 137

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

58. vuosikerta25. huhtikuu 2015

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 137/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7483 – Abellio Transport / ScotRail) (
  1
  ) | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2015/C 137/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia M.7483 – Abellio Transport / ScotRail) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2015/C 137/02 | Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä (CON/2014/83) | 2 |

III   Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

2015/C 137/02

Euroopan keskuspankin lausunto, annettu 19 päivänä marraskuuta 2014, ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä (CON/2014/83)

2

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 137/03 | Euron kurssi | 26 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2015/C 137/04 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis de Parentis Maritime Sud) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  ) | 27 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2015/C 137/03

Euron kurssi

26

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2015/C 137/04

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis de Parentis Maritime Sud) koskevasta hakemuksesta)
   (
  1
  )

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis de Parentis Maritime Sud) koskevasta hakemuksesta)

1

27

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 137/05 | Ilmoitus tiettyjen tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 28 |
| 2015/C 137/06 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 29 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2015/C 137/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7529 – Mohawk Industries / International Flooring Systems) (
  1
  ) | 30 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 137/05

Ilmoitus tiettyjen tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

28

2015/C 137/06

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

29

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2015/C 137/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.7529 – Mohawk Industries / International Flooring Systems) (
  1
  )

1

30

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.7483 – Abellio Transport / ScotRail)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 137/01)

Komissio päätti 18. maaliskuuta 2015 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7483. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32015M7483. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

III Valmistavat säädökset

Euroopan keskuspankki

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/2

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN LAUSUNTO,

annettu 19 päivänä marraskuuta 2014,

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä

(CON/2014/83)

(2015/C 137/02)

Johdanto ja oikeusperusta

Euroopan keskuspankki (EKP) vastaanotti 14 päivänä maaliskuuta 2014 Euroopan parlamentilta pyynnön antaa lausunto ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä (1) (jäljempänä ’ehdotettu asetus’). EKP vastaanotti 27 päivänä maaliskuuta 2014 Euroopan unionin neuvostolta pyynnön antaa lausunto ehdotetusta asetuksesta.

EKP:n toimivalta antaa lausuntoja perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 4 kohtaan ja 282 artiklan 5 kohtaan, sillä ehdotetussa asetuksessa on säännöksiä, jotka vaikuttavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän rooliin myötävaikuttaa rahoitusjärjestelmän vakauteen liittyvän politiikan moitteettomaan harjoittamiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 127 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tämän lausunnon on antanut EKP:n neuvosto Euroopan keskuspankin työjärjestyksen 17.5 artiklan ensimmäisen virkkeen mukaisesti.

Yleiset huomautukset

EKP panee tyytyväisenä merkille, että kyseisestä asiasta on annettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi EU:n luottolaitosten häiriönsietokykyä parantavista rakennetoimenpiteistä. Tätä toimenpidettä sovelletaan suoraan kaikissa 28 jäsenvaltiossa (2) ja sen avulla pyritään varmistamaan yhdenmukainen unionin kehys, jonka puitteissa käsitellään sellaisten pankkien asioita, jotka ovat liian suuria, jotta niiden voisi antaa kaatua, ja joilla on liikaa keskinäisiä kytköksiä, jotta niiden voisi antaa kaatua. Ehdotetulla asetuksella pyritään vähentämään mahdollista sirpaloitumista, jota erilaisista kansallisista rakenteellisista pankkialan säännöksistä voi syntyä ja joka voi aiheuttaa epäjohdonmukaisuuksia, sääntelyn katvealueita ja tasapuolisten toimintaedellytysten puutetta sisämarkkinoilla (3).

Ehdotetussa asetuksessa määritetään myös EKP:n yksinomaiseen toimivaltaan neuvoston asetuksen (EU) N:o 1024/2013 mukaisesti kuuluvien tiettyjen tehtävien yksityiskohdat (4). Epäyhtenäinen kansallinen lainsäädäntö rajoittaisi yhteisen valvontamekanismin (YVM) tehokkuutta, mikä monimutkaistaisi valvontaa ja lisäisi valvontakustannuksia (5). Tästä syystä yhdenmukaistaminen on tarpeen unionin tasolla.

Erityiset huomautukset

1.   Ehdotettujen sääntöjen soveltamisala

| 1.1 | Ehdotettua asetusta sovelletaan maailmanlaajuisiin järjestelmän kannalta merkittäviksi laitoksiksi määriteltyihin luottolaitoksiin (6) sekä muihin luottolaitoksiin, joiden taseet ja kaupankäyntitoimet ovat tiettyjen kynnysarvojen mukaisia kolmena peräkkäisenä vuonna (7). EKP ymmärtää, että näin pyritään asetetun tavoitteen mukaisesti keskittymään nimenomaan joihinkin suurimpiin ja monitahoisimpiin luottolaitoksiin ja konserneihin, jotka ovat muista säädöksistä huolimatta yhä liian suuria kaatumaan ja liian suuria pelastettaviksi tai joiden hallinnointi, valvonta ja kriisinratkaisu ovat yhä liian mutkikkaita toteuttaa (8). |
| --- | --- |

1.1

Ehdotettua asetusta sovelletaan maailmanlaajuisiin järjestelmän kannalta merkittäviksi laitoksiksi määriteltyihin luottolaitoksiin (6) sekä muihin luottolaitoksiin, joiden taseet ja kaupankäyntitoimet ovat tiettyjen kynnysarvojen mukaisia kolmena peräkkäisenä vuonna (7). EKP ymmärtää, että näin pyritään asetetun tavoitteen mukaisesti keskittymään nimenomaan joihinkin suurimpiin ja monitahoisimpiin luottolaitoksiin ja konserneihin, jotka ovat muista säädöksistä huolimatta yhä liian suuria kaatumaan ja liian suuria pelastettaviksi tai joiden hallinnointi, valvonta ja kriisinratkaisu ovat yhä liian mutkikkaita toteuttaa (8).

| 1.2 | Luottolaitosten keskittymissä (esim. fuusio), joista syntyisi välittömästi ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva yksi luottolaitos, toimivaltaisen viranomaisen olisi otettava huomioon keskittymän muodostaneiden luottolaitosten yhteenlasketut luvut keskittymää edeltäneiden kahden vuoden ajalta arvioidessaan uuden yksikön kynnysarvojen saavuttamista (9). Mainittujen tapausten lisäksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten pitäisi tarkistaa säännöllisin väliajoin ja vähintään vuosittain, täyttyvätkö kynnysarvojen mukaiset perusteet (10).
  Komission pitäisi lisäksi arvioida kynnysarvoja koskevien perusteiden asianmukaisuus ehdotetun asetuksen tarkastelunsa yhteydessä varmistaakseen muun muassa sen, kuuluvatko kaikki olennaiset luottolaitokset soveltamisalaan (11). Jos on näyttää siltä, että kaupankäyntitoimintojen määritelmä ei kata kaikkia luottolaitosten kaupankäyntivaroja riittävän hyvin, komissiota pitäisi 34 artiklassa tarkoitettua kertomusta laatiessaan vaatia erityisesti arvioimaan, pitäisikö kaikki käypään arvoon mitatut rahoitusvarat ja velat tai vastaavat ei-IFSR-pankkien (International Financial Report Standards) taseen erät sisällyttää kaupankäyntitoimintojen laskentaan ehdotetun asetuksen mukaisesti. Päivitetty vaikutustenarviointi saattaa tästä syystä olla hyödyllinen. |
| --- | --- |

1.2

Luottolaitosten keskittymissä (esim. fuusio), joista syntyisi välittömästi ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva yksi luottolaitos, toimivaltaisen viranomaisen olisi otettava huomioon keskittymän muodostaneiden luottolaitosten yhteenlasketut luvut keskittymää edeltäneiden kahden vuoden ajalta arvioidessaan uuden yksikön kynnysarvojen saavuttamista (9). Mainittujen tapausten lisäksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten pitäisi tarkistaa säännöllisin väliajoin ja vähintään vuosittain, täyttyvätkö kynnysarvojen mukaiset perusteet (10).

Komission pitäisi lisäksi arvioida kynnysarvoja koskevien perusteiden asianmukaisuus ehdotetun asetuksen tarkastelunsa yhteydessä varmistaakseen muun muassa sen, kuuluvatko kaikki olennaiset luottolaitokset soveltamisalaan (11). Jos on näyttää siltä, että kaupankäyntitoimintojen määritelmä ei kata kaikkia luottolaitosten kaupankäyntivaroja riittävän hyvin, komissiota pitäisi 34 artiklassa tarkoitettua kertomusta laatiessaan vaatia erityisesti arvioimaan, pitäisikö kaikki käypään arvoon mitatut rahoitusvarat ja velat tai vastaavat ei-IFSR-pankkien (International Financial Report Standards) taseen erät sisällyttää kaupankäyntitoimintojen laskentaan ehdotetun asetuksen mukaisesti. Päivitetty vaikutustenarviointi saattaa tästä syystä olla hyödyllinen.

2.   Kielletyt kaupankäyntitoiminnot, erityisesti omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti

| 2.1 | Yleisesti ottaen EKP kannattaa sitä, että ehdotetussa asetuksessa kielletään tiettyjen luottolaitosten suorittama omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti, kuten 5 artiklassa on kapeasti määritelty. Kiellettyjä olisivat ainoastaan kaupankäyntiyksiköiden, muiden yksiköiden ja osastojen ja yksittäisten kaupankäyntiä hoitavien henkilöiden toimet, joiden nimenomaisena tarkoituksena on ottaa positioita voiton tuottamiseksi omaan lukuun ilman kytköstä asiakkaan toimintaan tai yhteisön suojaamiseen riskiltä (12). Ottaen huomioon, että finanssikriisin jälkimainingeissa pankit ovat merkittävästi vähentäneet tai kokonaan lakkauttaneet nimenomaisesti omaan lukuun kauppaa käyviä kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä ja osastoja EKP ymmärtää, että ehdotettu asetus on tulevaisuuteen suuntautunut ehkäisevä toimenpide, jolla pyritään estämään pankkeja ryhtymästä uudelleen tällaiseen toimintaan. Tästä syystä omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin kieltämisen täytäntöönpanokustannusten pitäisi olla vähäiset (13).
  Ennen finanssikriisiä ja sen aikana sattuneet tapahtumat osoittavat, että omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti on suuririskistä toimintaa. Sen yhteydessä voi syntyä järjestelmäriski laajojen avointen positioiden ja rahoituslaitosten keskinäisen riippuvuuden vuoksi. Omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä on helpompi lisätä lyhyellä aikavälillä kuin muuta toimintaa, esim. lainatoimintaa, joka on enemmän kytköksissä asiakkaisiin. Kun omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä harjoitetaan pankkikonserneissa, jotka hyötyvät pankkien turvaverkon implisiittisestä takuusta (kriisinratkaisurahastot, talletussuojarahastot tai lopulta veronmaksajat), tämä saattaa houkutella pankkeja lisäämään suuririskistä toimintaa turvaverkon kustannuksella.
  Lisäksi EKP ymmärtää, että omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti ei liity eikä vastaa pankkien asiakkaiden vaatimuksiin. Omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä harjoittavassa pankkikonsernissa saattaakin syntyä eturistiriitoja omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja asiakkaiden palvelujen välillä. Kun omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti kielletään kokonaan pelkän rajoittamisen sijaan, ehdotetulla asetuksella varmistetaan, että pankit eivät suoraan altistu tällaiselle liiketoiminnalle tai niiden mainetta uhkaavalle riskille.
  Samasta syystä EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetussa asetuksessa kielletään keskeisiä luottolaitoksia omistamasta riskirahastoja tai tekemästä sijoituksia niihin (14). Tämä rajoittaisi omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä koskevan kiellon kiertämisriskiä ja auttaisi lieventämään pankkien ja varjopankkijärjestelmän välisiä heijastusvaikutuksia. |
| --- | --- |

2.1

Yleisesti ottaen EKP kannattaa sitä, että ehdotetussa asetuksessa kielletään tiettyjen luottolaitosten suorittama omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti, kuten 5 artiklassa on kapeasti määritelty. Kiellettyjä olisivat ainoastaan kaupankäyntiyksiköiden, muiden yksiköiden ja osastojen ja yksittäisten kaupankäyntiä hoitavien henkilöiden toimet, joiden nimenomaisena tarkoituksena on ottaa positioita voiton tuottamiseksi omaan lukuun ilman kytköstä asiakkaan toimintaan tai yhteisön suojaamiseen riskiltä (12). Ottaen huomioon, että finanssikriisin jälkimainingeissa pankit ovat merkittävästi vähentäneet tai kokonaan lakkauttaneet nimenomaisesti omaan lukuun kauppaa käyviä kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä ja osastoja EKP ymmärtää, että ehdotettu asetus on tulevaisuuteen suuntautunut ehkäisevä toimenpide, jolla pyritään estämään pankkeja ryhtymästä uudelleen tällaiseen toimintaan. Tästä syystä omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin kieltämisen täytäntöönpanokustannusten pitäisi olla vähäiset (13).

Ennen finanssikriisiä ja sen aikana sattuneet tapahtumat osoittavat, että omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti on suuririskistä toimintaa. Sen yhteydessä voi syntyä järjestelmäriski laajojen avointen positioiden ja rahoituslaitosten keskinäisen riippuvuuden vuoksi. Omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä on helpompi lisätä lyhyellä aikavälillä kuin muuta toimintaa, esim. lainatoimintaa, joka on enemmän kytköksissä asiakkaisiin. Kun omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä harjoitetaan pankkikonserneissa, jotka hyötyvät pankkien turvaverkon implisiittisestä takuusta (kriisinratkaisurahastot, talletussuojarahastot tai lopulta veronmaksajat), tämä saattaa houkutella pankkeja lisäämään suuririskistä toimintaa turvaverkon kustannuksella.

Lisäksi EKP ymmärtää, että omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti ei liity eikä vastaa pankkien asiakkaiden vaatimuksiin. Omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä harjoittavassa pankkikonsernissa saattaakin syntyä eturistiriitoja omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin ja asiakkaiden palvelujen välillä. Kun omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti kielletään kokonaan pelkän rajoittamisen sijaan, ehdotetulla asetuksella varmistetaan, että pankit eivät suoraan altistu tällaiselle liiketoiminnalle tai niiden mainetta uhkaavalle riskille.

Samasta syystä EKP suhtautuu myönteisesti siihen, että ehdotetussa asetuksessa kielletään keskeisiä luottolaitoksia omistamasta riskirahastoja tai tekemästä sijoituksia niihin (14). Tämä rajoittaisi omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä koskevan kiellon kiertämisriskiä ja auttaisi lieventämään pankkien ja varjopankkijärjestelmän välisiä heijastusvaikutuksia.

| 2.2 | On laadittava asianmukaisia määritelmiä, jotta omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti voitaisiin erottaa muista kaupankäyntitoiminnoista, erityisesti markkinatakaustoiminnoista (15). EKP myöntää, että omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin erottaminen markkinatakauksesta on vaikeaa sekä teoriassa että käytännössä (16). EKP tukee yleisesti ottaen ehdotetussa asetuksessa esitettyä omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin määritelmää (17), mutta ehdottaa muutamia muutoksia, joiden tarkoituksena on selventää kiellettyjä toimintoja (18). EKP ehdottaa erityisesti sen selventämistä, että sellaiset omaan lukuun tapahtuvaan kaupankäyntiin liittyvät tapahtumat tullaan kieltämään, jotka on suoritettu markkinoiden arvostuksen reaktiona ja tämän hyödyntämiseksi sekä voitontuottotarkoituksessa riippumatta siitä, toteutuuko tuotto todellisuudessa lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. Luottolaitokset harjoittaisivat omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä – toisin kuin markkinatakaustoiminnoissa – käyttämällä hyväksi todellisten varojen arvoja koskevia tietoja tarkoituksenaan tuoton saaminen markkina-arvon variaatioiden perusteella, ilman että tämä liittyy asiakkaiden toimeksiantoihin. |
| --- | --- |

2.2

On laadittava asianmukaisia määritelmiä, jotta omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti voitaisiin erottaa muista kaupankäyntitoiminnoista, erityisesti markkinatakaustoiminnoista (15). EKP myöntää, että omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin erottaminen markkinatakauksesta on vaikeaa sekä teoriassa että käytännössä (16). EKP tukee yleisesti ottaen ehdotetussa asetuksessa esitettyä omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin määritelmää (17), mutta ehdottaa muutamia muutoksia, joiden tarkoituksena on selventää kiellettyjä toimintoja (18). EKP ehdottaa erityisesti sen selventämistä, että sellaiset omaan lukuun tapahtuvaan kaupankäyntiin liittyvät tapahtumat tullaan kieltämään, jotka on suoritettu markkinoiden arvostuksen reaktiona ja tämän hyödyntämiseksi sekä voitontuottotarkoituksessa riippumatta siitä, toteutuuko tuotto todellisuudessa lyhyellä tai pitkällä aikavälillä. Luottolaitokset harjoittaisivat omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä – toisin kuin markkinatakaustoiminnoissa – käyttämällä hyväksi todellisten varojen arvoja koskevia tietoja tarkoituksenaan tuoton saaminen markkina-arvon variaatioiden perusteella, ilman että tämä liittyy asiakkaiden toimeksiantoihin.

| 2.3 | Tähän liittyen komission ehdotukseen sisältyy joitakin poikkeuksia: a) vaikka komissio pitää omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä suuririskisenä toimintana, se olisi sallittua valtion joukkovelkakirjalainojen yhteydessä, ja b) ne luottolaitokset, jotka eivät kuulu ehdotetun asetuksen soveltamisalaan, voisivat edelleen ryhtyä suuririskisiin toimiin, jotka saattaisivat kasvaa suuriksi kokonaistasolla. Nämä poikkeukset osoittavat, että säädöksen ulkopuolelle jäävien kaupankäyntitoimien luonnetta pitäisi arvioida tarkemmin ehdotetun asetuksen tulevan tarkastuksen yhteydessä, jotta voitaisiin määrittää sellaisen mahdollisen uhan laajuus, jonka nämä kaupankäyntitoimet saattavat aiheuttaa luottolaitoksille tai koko rahoitusjärjestelmälle (19). |
| --- | --- |

2.3

Tähän liittyen komission ehdotukseen sisältyy joitakin poikkeuksia: a) vaikka komissio pitää omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä suuririskisenä toimintana, se olisi sallittua valtion joukkovelkakirjalainojen yhteydessä, ja b) ne luottolaitokset, jotka eivät kuulu ehdotetun asetuksen soveltamisalaan, voisivat edelleen ryhtyä suuririskisiin toimiin, jotka saattaisivat kasvaa suuriksi kokonaistasolla. Nämä poikkeukset osoittavat, että säädöksen ulkopuolelle jäävien kaupankäyntitoimien luonnetta pitäisi arvioida tarkemmin ehdotetun asetuksen tulevan tarkastuksen yhteydessä, jotta voitaisiin määrittää sellaisen mahdollisen uhan laajuus, jonka nämä kaupankäyntitoimet saattavat aiheuttaa luottolaitoksille tai koko rahoitusjärjestelmälle (19).

3.   Päätös siitä, pyydetäänkö kaupankäyntitoimien eriyttämistä, erityisesti markkinatakaustoimintojen käsittely

| 3.1 | Yleisesti ottaen EKP kannattaa kaupankäyntitoimien kokoa, monitahoisuutta, velkaantuneisuutta ja keskinäisiä kytköksiä koskevien parametrien käyttämistä ehdotetun asetuksen mukaisesti toteutetussa valvonta-arvioinnissa (20). Nämä parametrit eivät kuitenkaan anna valvojalle mahdollisuutta toteuttaa yksittäisten kaupankäyntitoimien syvällistä arviointia. Tästä syystä EKP katsoo, että kyseisten kriteerien ei pitäisi olla ainoa peruste toimintojen eriyttämispäätökseen johtavan menettelyn aloittamiselle. Konsolidointiryhmän valvojan olisi harkintansa mukaan täydennettävä kyseisten parametrien arviointia.
  Ehdotetussa asetuksessa on jonkin verran harkintavaltaa eriyttämisprosessin eri vaiheiden valvojia varten. Ehdotetussa asetuksessa toimivaltaisen viranomaisen päätös aloittaa menettely, joka johtaa tiettyjen kaupankäyntitoimien eriyttämiseen, riippuu siitä, onko toimivaltainen viranomainen todennut, että kyseessä on perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää uhkaava asia, ottaen huomioon ehdotetun asetuksen tavoitteet (21). Jos toimivaltainen viranomainen tulee kaupankäyntitoimien arvioinnin seurauksena siihen tulokseen, että toimet ovat kyseisten parametrien mukaisia suhteellisen koon, velkaantuneisuuden, monitahoisuuden, kannattavuuden, liittyvän markkinariskin ja keskinäisten kytkösten suhteen, sen olisi vaadittava näiden toimien eriyttämistä perusluottolaitoksesta (22). Lopullisessa analyysissa tämä päätös riippuu myös toimivaltaisen viranomaisen tekemästä rahoitusvakauden arviointia koskevasta toisesta arvioinnista. Myös sen jälkeen, kun perusluottolaitokselle on ilmoitettu toimivaltaisen viranomaisen johtopäätöksistä, sillä on mahdollisuus osoittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoimet eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää, ottaen huomioon ehdotetun asetuksen tavoitteet (23). |
| --- | --- |

3.1

Yleisesti ottaen EKP kannattaa kaupankäyntitoimien kokoa, monitahoisuutta, velkaantuneisuutta ja keskinäisiä kytköksiä koskevien parametrien käyttämistä ehdotetun asetuksen mukaisesti toteutetussa valvonta-arvioinnissa (20). Nämä parametrit eivät kuitenkaan anna valvojalle mahdollisuutta toteuttaa yksittäisten kaupankäyntitoimien syvällistä arviointia. Tästä syystä EKP katsoo, että kyseisten kriteerien ei pitäisi olla ainoa peruste toimintojen eriyttämispäätökseen johtavan menettelyn aloittamiselle. Konsolidointiryhmän valvojan olisi harkintansa mukaan täydennettävä kyseisten parametrien arviointia.

Ehdotetussa asetuksessa on jonkin verran harkintavaltaa eriyttämisprosessin eri vaiheiden valvojia varten. Ehdotetussa asetuksessa toimivaltaisen viranomaisen päätös aloittaa menettely, joka johtaa tiettyjen kaupankäyntitoimien eriyttämiseen, riippuu siitä, onko toimivaltainen viranomainen todennut, että kyseessä on perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää uhkaava asia, ottaen huomioon ehdotetun asetuksen tavoitteet (21). Jos toimivaltainen viranomainen tulee kaupankäyntitoimien arvioinnin seurauksena siihen tulokseen, että toimet ovat kyseisten parametrien mukaisia suhteellisen koon, velkaantuneisuuden, monitahoisuuden, kannattavuuden, liittyvän markkinariskin ja keskinäisten kytkösten suhteen, sen olisi vaadittava näiden toimien eriyttämistä perusluottolaitoksesta (22). Lopullisessa analyysissa tämä päätös riippuu myös toimivaltaisen viranomaisen tekemästä rahoitusvakauden arviointia koskevasta toisesta arvioinnista. Myös sen jälkeen, kun perusluottolaitokselle on ilmoitettu toimivaltaisen viranomaisen johtopäätöksistä, sillä on mahdollisuus osoittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoimet eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää, ottaen huomioon ehdotetun asetuksen tavoitteet (23).

| 3.2 | EKP kannattaa ehdotetussa asetuksessa esitettyä lähestymistapaa kaupankäyntitoimien eriyttämisestä. Sen avulla vältetään pitkien ja kalliiden menettelyjen käynnistäminen tapauksissa, joissa kokoa ja monitahoisuutta koskevat kynnysarvot täyttyvät, mutta luottolaitoksen tai koko unionin rahoitusvakautta uhkaavia todellisia riskejä on huomattavasti vähennetty sääntelyvaatimusten ja valvontatoimien myötä. Luottolaitos voisi lisäksi saavuttaa edellä mainitut kynnysarvot osallistumalla tiettyihin kaupankäyntitoimiin, jotka parantavat rahoitusvakautta. Tällaisia toimia ovat esim. markkinatakaustoiminnot, jotka ovat olennaisen tärkeitä talouden rahoituksen kannalta tai toiminnot, joiden tavoitteena on likviditeettipuskurien luominen muiden vakavaraisuusvaatimusten täyttymisen varmistamiseksi. Tästä syystä valvojat tarvitsevat asetetut kynnysarvot ylittävää joustoa, jotta ne voisivat arviossaan ottaa huomioon säädösten laaja vuorovaikutus ja koko rahoitusjärjestelmälle aiheutuvat seuraukset. Tässä arvioinnissa pitäisi myös ottaa huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioryhmien rahoitusvakaus unionissa, sillä valvojan arviolla saattaa olla merkittävä vaikutus kyseiseen jäsenvaltioon tai jäsenvaltioiden ryhmään.
  Olisi hyödyllistä täydentää näitä kannatettavia säännöksiä selventämällä arviota, jossa tarkastellaan sitä, uhkaavatko perusluottolaitoksen kaupankäyntitoimet rahoitusvakautta ja vaativatko ne näin ollen eriyttämistä muusta toiminnasta (24). Ehdotetussa asetuksessa esitetty vaatimus päätöksentekoprosessien avoimuudesta (25) on keskeinen seikka varmistettaessa, että päätökset olla eriyttämättä tiettyjä kaupankäyntitoimia ovat asianmukaisia ja perusteltuja. Tästä syystä valvontapäätös on tehtävä useampien perusteiden perusteella kuin ehdotetussa asetuksessa on esitetty. Sellaisen yhdenmukaisen kehyksen laatiminen, jonka avulla olisi helpompi tehdä oivaltavampi valvontapäätös kuin tämänhetkisen ehdotuksen pohjalta on mahdollista, ohjaisi toimivaltaista viranomaista harkintavallan käytössä ja auttaisi valvojia havaitsemaan toimintojen eriyttämistarpeen. Tämä voi myös tarjota luottolaitoksille kannustimen parantaa hallinnointiaan, kuten sisäisiä järjestelmiään ja menettelyjään, jotta ne välttäisivät compliance-riskejä ja vähentäisivät mahdollisten tulevien eriyttämisvaatimusten kustannuksia.
  Tätä tarkoitusta varten parametrejä voitaisiin täydentää seuraavilla laadullisilla lisätiedoilla: a) suunnitelma kaupankäyntitoimista, mukaan lukien menetelmät, joiden avulla arvioidaan tarvetta vahvistaa varastoja asiakkaan oletetun pyynnön mukaisesti, b) ehdotetun asetuksen täytäntöönpanoon tarkoitettu noudattamiskehys ja c) kaupankäyntiä hoitavien henkilöiden korvausjärjestelmä. Parametrejä voitaisiin täydentää myös kvantitatiivisilla lisätiedoilla, joita voivat olla esim. varaston kiertonopeus, value-at-risk-poikkeamat, 1. päivän tuotto ja tappio, kaupankäyntiyksikön rajoitukset ja kaupankäyntitoimien maantieteellinen hajaantuneisuus (26). Tämän ansiosta prosessin toteuttaminen olisi valvojien kannalta helpompaa. Luottolaitosten olisi tarjottava ehdotetun asetuksen yleistavoitteen mukaisesti kaikki parametrien laskentaan vaaditut tiedot, joita valvoja käyttää kaupankäyntitoimia arvioidessaan (27). |
| --- | --- |

3.2

EKP kannattaa ehdotetussa asetuksessa esitettyä lähestymistapaa kaupankäyntitoimien eriyttämisestä. Sen avulla vältetään pitkien ja kalliiden menettelyjen käynnistäminen tapauksissa, joissa kokoa ja monitahoisuutta koskevat kynnysarvot täyttyvät, mutta luottolaitoksen tai koko unionin rahoitusvakautta uhkaavia todellisia riskejä on huomattavasti vähennetty sääntelyvaatimusten ja valvontatoimien myötä. Luottolaitos voisi lisäksi saavuttaa edellä mainitut kynnysarvot osallistumalla tiettyihin kaupankäyntitoimiin, jotka parantavat rahoitusvakautta. Tällaisia toimia ovat esim. markkinatakaustoiminnot, jotka ovat olennaisen tärkeitä talouden rahoituksen kannalta tai toiminnot, joiden tavoitteena on likviditeettipuskurien luominen muiden vakavaraisuusvaatimusten täyttymisen varmistamiseksi. Tästä syystä valvojat tarvitsevat asetetut kynnysarvot ylittävää joustoa, jotta ne voisivat arviossaan ottaa huomioon säädösten laaja vuorovaikutus ja koko rahoitusjärjestelmälle aiheutuvat seuraukset. Tässä arvioinnissa pitäisi myös ottaa huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioryhmien rahoitusvakaus unionissa, sillä valvojan arviolla saattaa olla merkittävä vaikutus kyseiseen jäsenvaltioon tai jäsenvaltioiden ryhmään.

Olisi hyödyllistä täydentää näitä kannatettavia säännöksiä selventämällä arviota, jossa tarkastellaan sitä, uhkaavatko perusluottolaitoksen kaupankäyntitoimet rahoitusvakautta ja vaativatko ne näin ollen eriyttämistä muusta toiminnasta (24). Ehdotetussa asetuksessa esitetty vaatimus päätöksentekoprosessien avoimuudesta (25) on keskeinen seikka varmistettaessa, että päätökset olla eriyttämättä tiettyjä kaupankäyntitoimia ovat asianmukaisia ja perusteltuja. Tästä syystä valvontapäätös on tehtävä useampien perusteiden perusteella kuin ehdotetussa asetuksessa on esitetty. Sellaisen yhdenmukaisen kehyksen laatiminen, jonka avulla olisi helpompi tehdä oivaltavampi valvontapäätös kuin tämänhetkisen ehdotuksen pohjalta on mahdollista, ohjaisi toimivaltaista viranomaista harkintavallan käytössä ja auttaisi valvojia havaitsemaan toimintojen eriyttämistarpeen. Tämä voi myös tarjota luottolaitoksille kannustimen parantaa hallinnointiaan, kuten sisäisiä järjestelmiään ja menettelyjään, jotta ne välttäisivät compliance-riskejä ja vähentäisivät mahdollisten tulevien eriyttämisvaatimusten kustannuksia.

Tätä tarkoitusta varten parametrejä voitaisiin täydentää seuraavilla laadullisilla lisätiedoilla: a) suunnitelma kaupankäyntitoimista, mukaan lukien menetelmät, joiden avulla arvioidaan tarvetta vahvistaa varastoja asiakkaan oletetun pyynnön mukaisesti, b) ehdotetun asetuksen täytäntöönpanoon tarkoitettu noudattamiskehys ja c) kaupankäyntiä hoitavien henkilöiden korvausjärjestelmä. Parametrejä voitaisiin täydentää myös kvantitatiivisilla lisätiedoilla, joita voivat olla esim. varaston kiertonopeus, value-at-risk-poikkeamat, 1. päivän tuotto ja tappio, kaupankäyntiyksikön rajoitukset ja kaupankäyntitoimien maantieteellinen hajaantuneisuus (26). Tämän ansiosta prosessin toteuttaminen olisi valvojien kannalta helpompaa. Luottolaitosten olisi tarjottava ehdotetun asetuksen yleistavoitteen mukaisesti kaikki parametrien laskentaan vaaditut tiedot, joita valvoja käyttää kaupankäyntitoimia arvioidessaan (27).

| 3.3 | EKP katsoo, että on tärkeää suojella pankkien markkinatakaustoimintoja riittävällä tavalla, jotta voidaan ylläpitää tai lisätä varojen likviditeettiä ja markkinalikviditeettiä, kohtuullista hintavolatiliteettia sekä lisätä arvopaperimarkkinoiden sokkiensietokykyä. Tämä on olennaisen tärkeää rahoitusvakauden, rahapolitiikan toteuttamisen ja kitkattoman välittymisen sekä talouden rahoittamisen kannalta. Tästä syystä kaikessa sääntelyssä olisi vältettävä markkinatakaustoimintojen kielteisiä seurauksia, jotka eivät ole perusteltuja merkittävien riskien perusteella.
  Suorittaessaan markkinatakaustoimintojen perusteellisen tarkastuksen ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti valvojien olisi kiinnitettävä huomiota siihen, miten nämä toiminnot mahdollisesti vaikuttavat rahoitusvakauteen. Perusluottolaitoksessa jatkossa harjoitettavien markkinatakaustoimintojen pitäisi luonnollisesti olla yhdenmukaisia ehdotetun asetuksen tavoitteiden kanssa. Kyseisten toimien ei pidä johtaa sellaisen pankin luomiseen, joka on liian suuri, jotta sen voisi antaa kaatua, tai jolla on liikaa keskinäisiä kytköksiä. Pankilla ei pidä myöskään olla markkinatakaustoiminnaksi naamioitua omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä, joka voisi uhata rahoitusvakautta. Tästä syystä olisi hyödyllistä selventää, että toimivaltainen viranomainen voi myöntää perusluottolaitokselle luvan toteuttaa sellaisia markkinatakaustoimintoja, jotka eivät uhkaa laitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa (28). Edellä esitetyn perusteella EKP ehdottaa myös joitakin muutoksia, jotta voitaisiin varmistaa toimivaltaisen viranomaisen päätelmien tehokas soveltaminen niiden kaupankäyntitoimien osalta, jotka kaupankäyntiyhteisössä pitäisi suorittaa (29).
  EKP suosittelee määrittämään markkinatakauksen tarkemmin (30) lisäämällä markkinatakauksen ehdotettuun määritelmään sanat ”tai kohtuullisesti ennakoimalla asiakkaan lukuun tapahtuvaa toimintaa”, jotta se olisi omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin määritelmän mukainen. Lisäksi EKP suosittelee markkinatakauksen määritelmän yhdenmukaistamista unionin koko lainsäädännössä lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 (31) sekä rahoitusvälineiden markkinoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (32) mukaisesti. Ehdotetun asetuksen haittapuolena mainittakoon termin ”olennaiset markkinariskit” määritelmän puuttuminen. EKP ehdottaa, että termi ”markkinatakaus” muutetaan asetuksen (EU) N:o 236/2012 mukaiseksi. |
| --- | --- |

3.3

EKP katsoo, että on tärkeää suojella pankkien markkinatakaustoimintoja riittävällä tavalla, jotta voidaan ylläpitää tai lisätä varojen likviditeettiä ja markkinalikviditeettiä, kohtuullista hintavolatiliteettia sekä lisätä arvopaperimarkkinoiden sokkiensietokykyä. Tämä on olennaisen tärkeää rahoitusvakauden, rahapolitiikan toteuttamisen ja kitkattoman välittymisen sekä talouden rahoittamisen kannalta. Tästä syystä kaikessa sääntelyssä olisi vältettävä markkinatakaustoimintojen kielteisiä seurauksia, jotka eivät ole perusteltuja merkittävien riskien perusteella.

Suorittaessaan markkinatakaustoimintojen perusteellisen tarkastuksen ehdotetun asetuksen 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti valvojien olisi kiinnitettävä huomiota siihen, miten nämä toiminnot mahdollisesti vaikuttavat rahoitusvakauteen. Perusluottolaitoksessa jatkossa harjoitettavien markkinatakaustoimintojen pitäisi luonnollisesti olla yhdenmukaisia ehdotetun asetuksen tavoitteiden kanssa. Kyseisten toimien ei pidä johtaa sellaisen pankin luomiseen, joka on liian suuri, jotta sen voisi antaa kaatua, tai jolla on liikaa keskinäisiä kytköksiä. Pankilla ei pidä myöskään olla markkinatakaustoiminnaksi naamioitua omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä, joka voisi uhata rahoitusvakautta. Tästä syystä olisi hyödyllistä selventää, että toimivaltainen viranomainen voi myöntää perusluottolaitokselle luvan toteuttaa sellaisia markkinatakaustoimintoja, jotka eivät uhkaa laitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa (28). Edellä esitetyn perusteella EKP ehdottaa myös joitakin muutoksia, jotta voitaisiin varmistaa toimivaltaisen viranomaisen päätelmien tehokas soveltaminen niiden kaupankäyntitoimien osalta, jotka kaupankäyntiyhteisössä pitäisi suorittaa (29).

EKP suosittelee määrittämään markkinatakauksen tarkemmin (30) lisäämällä markkinatakauksen ehdotettuun määritelmään sanat ”tai kohtuullisesti ennakoimalla asiakkaan lukuun tapahtuvaa toimintaa”, jotta se olisi omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin määritelmän mukainen. Lisäksi EKP suosittelee markkinatakauksen määritelmän yhdenmukaistamista unionin koko lainsäädännössä lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 236/2012 (31) sekä rahoitusvälineiden markkinoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/65/EU (32) mukaisesti. Ehdotetun asetuksen haittapuolena mainittakoon termin ”olennaiset markkinariskit” määritelmän puuttuminen. EKP ehdottaa, että termi ”markkinatakaus” muutetaan asetuksen (EU) N:o 236/2012 mukaiseksi.

| 3.4 | Luottolaitokset omaksuvat toimintansa seurauksena luottolaitokseen tai sen asiakkaille aiheutuvaan riskiin perustuvat riskienhallintasäännöt. Asianmukainen riskienhallinta parantaa luottolaitoksen vakavaraisuutta ja rahoitusjärjestelmän vakautta. Tähän liittyen ehdotetussa asetuksessa rajoitetaan perusluottolaitoksen riskienhallinnan velvoitteet tiettyihin johdannaisinstrumentteihin, jotka soveltuvat keskusvastapuoliselvitykseen. EKP suosittelee tästä syystä, että komissio ottaa – käyttäessään ehdotetun asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa myönnettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä – huomioon pankkien riskinhallintakäytäntöjen erityisluonteen ja asianmukaisuuden. |
| --- | --- |

3.4

Luottolaitokset omaksuvat toimintansa seurauksena luottolaitokseen tai sen asiakkaille aiheutuvaan riskiin perustuvat riskienhallintasäännöt. Asianmukainen riskienhallinta parantaa luottolaitoksen vakavaraisuutta ja rahoitusjärjestelmän vakautta. Tähän liittyen ehdotetussa asetuksessa rajoitetaan perusluottolaitoksen riskienhallinnan velvoitteet tiettyihin johdannaisinstrumentteihin, jotka soveltuvat keskusvastapuoliselvitykseen. EKP suosittelee tästä syystä, että komissio ottaa – käyttäessään ehdotetun asetuksen 11 artiklan 3 kohdassa myönnettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä – huomioon pankkien riskinhallintakäytäntöjen erityisluonteen ja asianmukaisuuden.

| 3.5 | Olisi pantava merkille myös, ettei toimintojen eriyttäminen itsessään poista niiden pankkien ongelmaa, jotka ovat liian suuria kaatumaan. Mikäli jo aiemmin eriytetty kaupankäyntiyhteisö epäonnistuu, sillä saattaa edelleen olla järjestelmävaikutuksia ja samalla merkittäviä seurauksia pääomamarkkinoihin. Kun tämä otetaan huomioon, tietyt pankit saattavat päättää, että erillinen kaupankäyntiyhteisö ei ole riittävän laaja ollakseen taloudellisesti kannattava. Tämän päätöksen johdosta ne saattavat luopua kaikista kaupankäyntitoiminnoistaan, minkä seurauksena kyseiset kaupankäyntitoiminnot mahdollisesti keskittyvät suurempiin pankkeihin, jolloin ne kasvavat entisestään. Tavoitteena oli vähentää niihin pankkeihin liittyvää ongelmaa, jotka ovat liian suuria, jotta niiden voisi antaa kaatua. Tulos ei siis ole tavoitteen mukainen. Vaihtoehtoisesti kyseiset kaupankäyntitoiminnot voidaan siirtää varjopankkitoimintasektorille. Tällainen kehityskulku edellyttää tahattomien seurausten tiivistä valvontaa, ja jos seurauksista tulee merkittäviä, erityistoimenpiteet voivat olla oikeutettuja niiden käsittelemiseksi. |
| --- | --- |

3.5

Olisi pantava merkille myös, ettei toimintojen eriyttäminen itsessään poista niiden pankkien ongelmaa, jotka ovat liian suuria kaatumaan. Mikäli jo aiemmin eriytetty kaupankäyntiyhteisö epäonnistuu, sillä saattaa edelleen olla järjestelmävaikutuksia ja samalla merkittäviä seurauksia pääomamarkkinoihin. Kun tämä otetaan huomioon, tietyt pankit saattavat päättää, että erillinen kaupankäyntiyhteisö ei ole riittävän laaja ollakseen taloudellisesti kannattava. Tämän päätöksen johdosta ne saattavat luopua kaikista kaupankäyntitoiminnoistaan, minkä seurauksena kyseiset kaupankäyntitoiminnot mahdollisesti keskittyvät suurempiin pankkeihin, jolloin ne kasvavat entisestään. Tavoitteena oli vähentää niihin pankkeihin liittyvää ongelmaa, jotka ovat liian suuria, jotta niiden voisi antaa kaatua. Tulos ei siis ole tavoitteen mukainen. Vaihtoehtoisesti kyseiset kaupankäyntitoiminnot voidaan siirtää varjopankkitoimintasektorille. Tällainen kehityskulku edellyttää tahattomien seurausten tiivistä valvontaa, ja jos seurauksista tulee merkittäviä, erityistoimenpiteet voivat olla oikeutettuja niiden käsittelemiseksi.

4.   Poikkeuslauseke

Ehdotetun asetuksen 21 artiklassa säädetään, että komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä myöntää poikkeuksen eriyttämisvaatimuksista luottolaitoksille, jotka kuuluvat sellaisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan, jonka vaikutus vastaa ehdotetun asetuksen säännösten vaikutusta.

Ehdotetun asetuksen johdannossa pannaan asianmukaisesti merkille, että epäyhtenäinen lainsäädäntö rajoittaisi yhtenäisen valvontamekanismin (YVM) tehokkuutta, koska EKP joutuisi soveltamaan valvonnassaan oleviin luottolaitoksiin erilaisia ja epäyhtenäisiä lainsäädäntöjä, mikä lisäisi valvonnan kustannuksia ja monimutkaisuutta (33). EKP on yhtä lailla huolissaan asiasta, ja näin ollen edellä mainitut seikat eivät puolla poikkeuksen sisällyttämistä säädökseen (34). Poikkeus on yhteensopimaton tasapuolisia toimintaedellytyksiä koskevan tavoitteen kanssa ja se saattaa muodostaa ennakkotapauksen lainsäädännön muiden alojen poikkeuslausekkeille. Tämä heikentäisi sisämarkkinoiden yhdentymistä ja jarruttaisi tavoitteita, jotka ehdotetulla asetuksella pyritään saavuttamaan (35). Lisäksi poikkeuslausekkeen laaja soveltamisala ei välttämättä ole yhdenmukainen asetuksen oikeudellisen muodon eikä ehdotetun asetuksen oikeusperustan – SEUT-sopimuksen 114 artikla – kanssa.

5.   Toimivaltaisen viranomaisen ja asianomaisen kriisinratkaisuviranomaisen välinen yhteistyö

Ehdotetun asetuksen rakennetoimenpiteiden tarkoituksena on perustan luominen rahoituslaitosten kriisinratkaisua ja elvyttämistä varten. Tässä yhteydessä molemmat prosessit liittyvät luonnostaan toisiinsa. Ehdotetussa asetuksessa tarjotaan tämän mukaisesti yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten ja asiaan liittyvien kriisinratkaisuviranomaisten kesken toimivaltaisen viranomaisen suorittaman arvioinnin ja rakennetoimenpiteiden täytäntöönpanon eri vaiheissa (36). Sen toimivaltaisen viranomaisen, jolla on toimivaltuudet vaatia toimintojen eriyttämistä, on ilmoitettava toimivaltaisille kriisinratkaisuviranomaisille, ennen kuin se tekee päätöksen kaupankäyntitoimintojen eriyttämisestä. Arvioitaessa toimintojen eriyttämisen tarvetta on otettava huomioon myös käynnissä oleva tai aiemmin suoritettu purkamismahdollisuuksien arviointi. Lisäksi eriyttämistoimenpiteiden on oltava yhdenmukaisia vakavaraisuuden arviointiprosessin yhteydessä määrättyjen toimenpiteiden ja purkamismahdollisuuksien arvioinnin yhteydessä mahdollisesti määrättyjen toimenpiteiden kanssa.

Purkamismahdollisuuksien esteiden poistaminen on olennaisen tärkeää suunniteltaessa luottolaitokselle tai pankkikonsernille toimivaa kriisinratkaisua. Kuten EKP on edellä pannut merkille, vaikka valvojan kuuleminen riittää itse purkamismahdollisuuden arvioinnin yhteydessä, toimenpiteistä purkamismahdollisuuden esteiden poistamiseksi olisi päätettävä ja ne olisi toteutettava yhteistyössä valvojan kanssa (37). Kun ollaan hyväksymässä luottolaitoksen tai pankkikonsernin purkamismahdollisuuden lisäämistä koskevia asianmukaisia toimenpiteitä, kuten liiketoimintakäytäntöjen, -rakenteen tai -organisaation muutoksia, on otettava huomioon tällaisten toimenpiteiden vaikutus yksikön senhetkisen liiketoiminnan vakauteen. Tämä on olennainen näkökohta toimivaltaisen viranomaisen työssä. Pankkien purkamismahdollisuuksien lisääminen samalla, kun säilytetään koko talouselämän tärkeimmät rahoituspalvelut, on myös valvontaprosessin päätavoite, johon ehdotetun asetuksen toimenpiteillä tulisi pyrkiä. Tästä syystä toimivaltaisten viranomaisten ja kriisinratkaisuviranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä kummassakin prosessissa.

Ehdotetun asetuksen tavoitteisiin kuuluu konsernien hallitun kriisinratkaisun ja elvytyksen helpottaminen (38). Rakennetoimenpiteiden määräämiseen liittyvät tavoitteet eivät kuitenkaan ole samanlaisia kuin purkamismahdollisuuksien arvioinnin tavoitteet. Ehdotetussa asetuksessa säädettyjen rakennetoimenpiteiden laajuus eroaa tästä syystä niiden toimenpiteiden laajuudesta, joilla pyritään poistamaan purkamismahdollisuuksien esteitä äskettäin hyväksytyn unionin kriisinratkaisukehyksen mukaisesti (39). EKP:n käsitys on, että vaikka kriisinratkaisun suunnittelun yhteydessä suoritetuissa purkamismahdollisuuksien arvioinnissa ei olisi havaittu merkittäviä purkamismahdollisuuksien esteitä, toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin tunnistaa ehdotetun asetuksen mukaisten rakennetoimenpiteiden tarpeen. Tämä helpottaisi monitahoisten laitosten kriisinratkaisua ja elvytystä (40). Tässä yhteydessä on selvennettävä, että vaikka toimivaltaisen viranomaisen olisi otettava huomioon kaikki käynnissä olevat tai aiemmin suoritetut purkamismahdollisuuksien arvioinnit, tällaisen arvioinnin päätelmien ei pidä millään tavoin vaikuttaa ehdotetussa asetuksessa säädettyjen toimivaltaisen viranomaisen toimivaltuuksien käyttöön, etenkään silloin, kun toimivaltainen viranomainen toteaa toimintojen eriytymisperusteiden täyttyneen (41).

6.   Seuraamusvaltuudet

Vaikka ehdotettua asetusta sovelletaan suoraan kaikkialla unionissa, jotkin säännökset edellyttävät jäsenvaltioilta muita täytäntöönpanotoimia (42). Koska EKP:tä pidetään yksinomaisesti toimivaltaisena viranomaisena mm. asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 1 kohdassa sille annettujen tehtävien hoitamiseksi ja koska ehdotetussa asetuksessa määritetyt tehtävät vastaavat EKP:lle jo asetuksen (EU) N:o 1024/2013 4 artiklan 1 kohdan i alakohdassa sille annettuja tehtäviä, EKP:llä pitäisi olla myös asianmukaiset seuraamusvaltuudet asetuksen (EU) N:o 1024/2013 18 artiklassa säädetyn kehyksen mukaisesti. Tämä asia olisi tuotava selvemmin esille ehdotetun asetuksen johdannossa ja epäselvyyksien välttämiseksi 28 artiklassa (43). EKP:lle myönnettyihin valtuuksiin ei sisälly seuraamusten määrääminen luonnollisille henkilöille eikä ei-taloudellisten seuraamusten määrääminen. On myös tarpeen yhdenmukaistaa ehdotetussa asetuksessa esitetyt taloudelliset seuraamukset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU mukaisesti (44). Lisäksi toimiluvan keskeyttäminen on ehdotetussa asetuksessa kaavailtu uusi toimenpide (45). EKP ehdottaa kyseisen seuraamuksen poistamista asetuksesta, jotta vältettäisiin oikeudellisia vaikeuksia.

Lopuksi mainittakoon, että ehdotetussa asetuksessa käytetään ilmaisua ”[vastuussa olevan henkilön] saamat voitot tai välttämät tappiot”. Käytännössä on hyvin vaikeaa osoittaa täsmällisesti, mitä näiden summien pitäisi olla. Asetuksen 28 artiklan 4 kohdan b alakohdassa ehdotetussa seuraamuksessa otetaan huomioon ”[vastuussa olevan henkilön] saamat voitot tai välttämät tappiot” ja todetaan, että niiden luovuttaminen olisi yksi mahdollisista seuraamuksista. Käsiteltävän asetuksen 29 artiklan 1 kohdan d alakohdassa saatujen voittojen tai vältettyjen tappioiden suuruus sisältyy olosuhteisiin, joita viranomaisten on tarkasteltava määrittäessään seuraamusten tyyppiä ja tasoa. EKP ehdottaa ilmaisun korvaamista kummassakin tapauksessa toimivaltaisen viranomaisen arviolla tuotoista ja tappioista, jotka on saatu tai vältetty rikkomisen seurauksena (46).

Tehty Frankfurt am Mainissa 19 päivänä marraskuuta 2014.

EKP:n puheenjohtaja

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2014) 43 final.

1

(2)  Ehdotettu asetus ei edellytä muuta täytäntöönpanoa kansallisella tasolla, lukuun ottamatta muutamia säännöksiä. Ks. tämän lausunnon 6 kohta, jossa kerrotaan seuraamuksista.

2

(3)  Ks. COM(2014) 43 final, s. 5.

3

(4)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63).

4

(5)  Ks. ehdotetun asetuksen johdanto-osan 8 kappale.

5

(6)  Oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan mukaan (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

6

(7)  Ehdotetun asetuksen 3 artiklan mukaan kynnysarvot ovat seuraavat: a) kokonaisvarat ovat kolmena peräkkäisenä vuonna vähintään 30 miljardia euroa ja b) kaupankäyntitoiminnot ovat vähintään 70 miljardia euroa tai 10 prosenttia sen kokonaisvaroista.

7

(8)  Ks. ehdotetun asetuksen johdanto-osan 13 kappale.

8

(9)  Ks. tämän lausunnon liitteessä olevat muutokset 7 ja 18.

9

(10)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 19.

10

(11)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 23.

11

(12)  Ks. ehdotetun asetuksen 5 artiklan 4 kohta.

12

(13)  Ks. komission vaikutustenarvioinnin liite A6 (osa 3/3), s. 58. Niistä harvoista pankeista, jotka toimittivat todisteita julkisessa kuulemisessa, yksikään ei ilmoittanut saaneensa merkittäviä tuloja omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin yhteydessä.

13

(14)  Ks. ehdotetun asetuksen 6 artikla.

14

(15)  Ks. tämän lausunnon 3.3 kohta.

15

(16)  Ks. komission vaikutustenarvioinnin 5.3.1.1 osa.

16

(17)  Ks. ehdotetun asetuksen 5 artiklan 4 kohta.

17

(18)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 5.

18

(19)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 23.

19

(20)  Ks. ehdotetun asetuksen 9 artikla.

20

(21)  Ks. ehdotetun asetuksen 10 artiklan 1 kohta.

21

(22)  Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 23 kappaleen mukaan.

22

(23)  Ks. ehdotetun asetuksen 10 artiklan 3 kohta ja johdanto-osan 23 kappale.

23

(24)  Ks. tämän lausunnon liitteessä olevat muutokset 2 ja 10–15.

24

(25)  Ks. ehdotetun asetuksen 10 artiklan 3 kohdan kolmas alakohta.

25

(26)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 8.

26

(27)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 9.

27

(28)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 12.

28

(29)  Ks. tämän lausunnon liitteessä olevat muutokset 14 ja 15.

29

(30)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 6.

30

(31)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 236/2012, annettu 14. maaliskuuta 2012, lyhyeksimyynnistä ja tietyistä luottoriskinvaihtosopimuksiin liittyvistä kysymyksistä (EUVL L 86, 24.3.2012, s. 1).

31

(32)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU, annettu 15 päivänä toukokuuta 2014, rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 349).

32

(33)  Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 8 kappaleen mukaan.

33

(34)  Ks. tämän lausunnon liitteessä olevat muutokset 1 ja 17.

34

(35)  Ks. esimerkiksi ehdotetun asetuksen johdanto-osan 7 kappale ja 1 artikla.

35

(36)  Ehdotetun asetuksen 19 artikla.

36

(37)  Lausunnon CON/2013/76 2.5 kohta. Kaikki lausunnot julkaistaan EKP:n verkkosivustolla osoitteessa www.ecb.europa.eu

37

(38)  Ehdotetun asetuksen 1 artiklan g kohta.

38

(39)  Ks. erityisesti luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten elvytys- ja kriisinratkaisukehyksestä sekä neuvoston direktiivin 82/891/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 2001/24/EY, 2002/47/EY, 2004/25/EY, 2005/56/EY, 2007/36/EY, 2011/35/EU, 2012/30/EU ja 2013/36/EU ja asetusten (EU) N:o 1093/2010 ja (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta 15 päivänä toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/59/EU 17 ja 18 artikla (EUVL L 173, 12.6.2014, s. 190) ja yhdenmukaisten sääntöjen ja yhdenmukaisen menettelyn vahvistamisesta luottolaitosten ja tiettyjen sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisua varten yhteisen kriisinratkaisumekanismin ja yhteisen kriisinratkaisurahaston puitteissa sekä asetuksen (EU) N:o 1093/2010 muuttamisesta 15 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 806/2014 10 artikla (EUVL L 225, 30.7.2014, s. 1).

39

(40)  Ks. myös komission vaikutustenarvioinnin 5.3.1.1 osa.

40

(41)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 16.

41

(42)  Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä säädetään, että asetuksen joidenkin säännösten täytäntöönpano saattaa edellyttää joko jäsenvaltioiden tai itse unionin lainsäädäntövallan soveltamistoimenpiteiden hyväksymistä. Ks. asian C-367/09, SGS Belgium ja muut, 32–33 kohta, [2010] Kok., s. I-10761.

42

(43)  Ks. tämän lausunnon liitteessä olevat muutokset 4 ja 21.

43

(44)  Oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta 26 päivänä kesäkuuta 2013 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).

44

(45)  Ks. ehdotetun asetuksen 28 artikla.

45

(46)  Ks. tämän lausunnon liitteessä oleva muutos 22.

46

---

LIITE

Muutosehdotukset

| Komission ehdottama teksti | EKP:n ehdottamat muutokset (1) |
| --- | --- |
| Muutos 1 |
| Johdanto-osan 10 kappale |
| ”(10) | Sisämarkkinoiden toimivuuteen tähtäävien tavoitteiden mukaisesti luottolaitokselle olisi voitava myöntää poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä, jos jäsenvaltio on antanut ennen 29 päivää tammikuuta 2014 kansallista primaarilainsäädäntöä (sen jälkeen annettu sekundaarilainsäädäntö mukaan luettuna), jossa kielletään luottolaitoksia, jotka vastaanottavat talletuksia yksityishenkilöiltä sekä pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä, jäljempänä ’pk-yritykset’, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa. Sen vuoksi jäsenvaltiolla olisi oltava oikeus pyytää komissiota myöntämään poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä sellaiselle luottolaitokselle, joka kuuluu kyseisiä säännöksiä vastaavan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden, jotka ovat jo antaneet primaarilainsäädäntöä, jonka vaikutukset vastaavat tätä asetusta ja ovat yhdenmukaisia sen kanssa, ei tarvitsisi mukauttaa jo voimassa olevia säännöksiä. Jotta kansallisen lainsäädännön ja myöhempien täytäntöönpanotoimenpiteiden vaikutukset eivät vaarantaisi sisämarkkinoiden tavoitetta tai toimintaa, kyseisellä lainsäädännöllä ja siihen liittyvillä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyillä on pyrittävä varmistamaan, että luottolaitokset, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat tämän asetuksen säännöksiä ja ovat yhteensopivia niiden kanssa. Toimivaltainen viranomainen, joka valvoo kyseisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvaa luottolaitosta, olisi velvoitettava antamaan lausunto, joka olisi liitettävä poikkeusta koskevaan pyyntöön.” |

Komission ehdottama teksti

EKP:n ehdottamat muutokset (1)

Muutos 1

Johdanto-osan 10 kappale

”(10)

Sisämarkkinoiden toimivuuteen tähtäävien tavoitteiden mukaisesti luottolaitokselle olisi voitava myöntää poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä, jos jäsenvaltio on antanut ennen 29 päivää tammikuuta 2014 kansallista primaarilainsäädäntöä (sen jälkeen annettu sekundaarilainsäädäntö mukaan luettuna), jossa kielletään luottolaitoksia, jotka vastaanottavat talletuksia yksityishenkilöiltä sekä pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä, jäljempänä ’pk-yritykset’, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa. Sen vuoksi jäsenvaltiolla olisi oltava oikeus pyytää komissiota myöntämään poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä sellaiselle luottolaitokselle, joka kuuluu kyseisiä säännöksiä vastaavan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden, jotka ovat jo antaneet primaarilainsäädäntöä, jonka vaikutukset vastaavat tätä asetusta ja ovat yhdenmukaisia sen kanssa, ei tarvitsisi mukauttaa jo voimassa olevia säännöksiä. Jotta kansallisen lainsäädännön ja myöhempien täytäntöönpanotoimenpiteiden vaikutukset eivät vaarantaisi sisämarkkinoiden tavoitetta tai toimintaa, kyseisellä lainsäädännöllä ja siihen liittyvillä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyillä on pyrittävä varmistamaan, että luottolaitokset, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat tämän asetuksen säännöksiä ja ovat yhteensopivia niiden kanssa. Toimivaltainen viranomainen, joka valvoo kyseisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvaa luottolaitosta, olisi velvoitettava antamaan lausunto, joka olisi liitettävä poikkeusta koskevaan pyyntöön.”

| ”(10) | Sisämarkkinoiden toimivuuteen tähtäävien tavoitteiden mukaisesti luottolaitokselle olisi voitava myöntää poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä, jos jäsenvaltio on antanut ennen 29 päivää tammikuuta 2014 kansallista primaarilainsäädäntöä (sen jälkeen annettu sekundaarilainsäädäntö mukaan luettuna), jossa kielletään luottolaitoksia, jotka vastaanottavat talletuksia yksityishenkilöiltä sekä pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä, jäljempänä ’pk-yritykset’, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa. Sen vuoksi jäsenvaltiolla olisi oltava oikeus pyytää komissiota myöntämään poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä sellaiselle luottolaitokselle, joka kuuluu kyseisiä säännöksiä vastaavan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden, jotka ovat jo antaneet primaarilainsäädäntöä, jonka vaikutukset vastaavat tätä asetusta ja ovat yhdenmukaisia sen kanssa, ei tarvitsisi mukauttaa jo voimassa olevia säännöksiä. Jotta kansallisen lainsäädännön ja myöhempien täytäntöönpanotoimenpiteiden vaikutukset eivät vaarantaisi sisämarkkinoiden tavoitetta tai toimintaa, kyseisellä lainsäädännöllä ja siihen liittyvillä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyillä on pyrittävä varmistamaan, että luottolaitokset, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat tämän asetuksen säännöksiä ja ovat yhteensopivia niiden kanssa. Toimivaltainen viranomainen, joka valvoo kyseisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvaa luottolaitosta, olisi velvoitettava antamaan lausunto, joka olisi liitettävä poikkeusta koskevaan pyyntöön.” |
| --- | --- |

”(10)

Sisämarkkinoiden toimivuuteen tähtäävien tavoitteiden mukaisesti luottolaitokselle olisi voitava myöntää poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä, jos jäsenvaltio on antanut ennen 29 päivää tammikuuta 2014 kansallista primaarilainsäädäntöä (sen jälkeen annettu sekundaarilainsäädäntö mukaan luettuna), jossa kielletään luottolaitoksia, jotka vastaanottavat talletuksia yksityishenkilöiltä sekä pieniltä ja keskisuurilta yrityksiltä, jäljempänä ’pk-yritykset’, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa. Sen vuoksi jäsenvaltiolla olisi oltava oikeus pyytää komissiota myöntämään poikkeus tiettyjen kaupankäyntitoimintojen eriyttämistä koskevista säännöksistä sellaiselle luottolaitokselle, joka kuuluu kyseisiä säännöksiä vastaavan kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. Tämän ansiosta jäsenvaltioiden, jotka ovat jo antaneet primaarilainsäädäntöä, jonka vaikutukset vastaavat tätä asetusta ja ovat yhdenmukaisia sen kanssa, ei tarvitsisi mukauttaa jo voimassa olevia säännöksiä. Jotta kansallisen lainsäädännön ja myöhempien täytäntöönpanotoimenpiteiden vaikutukset eivät vaarantaisi sisämarkkinoiden tavoitetta tai toimintaa, kyseisellä lainsäädännöllä ja siihen liittyvillä valvonta- ja täytäntöönpanojärjestelyillä on pyrittävä varmistamaan, että luottolaitokset, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, noudattavat oikeudellisesti sitovia vaatimuksia, jotka vastaavat tämän asetuksen säännöksiä ja ovat yhteensopivia niiden kanssa. Toimivaltainen viranomainen, joka valvoo kyseisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvaa luottolaitosta, olisi velvoitettava antamaan lausunto, joka olisi liitettävä poikkeusta koskevaan pyyntöön.”

Perustelu

Perustelu

Kyseinen poikkeus on yhteensopimaton tasapuolisia toimintaedellytyksiä koskevan tavoitteen kanssa. Lisäksi säännös saattaisi muodostaa ennakkotapauksen lainsäädännön muiden alojen poikkeuslausekkeille, mikä heikentäisi sisämarkkinoiden yhdentymistä yleisesti ottaen.

Kyseinen poikkeus on yhteensopimaton tasapuolisia toimintaedellytyksiä koskevan tavoitteen kanssa. Lisäksi säännös saattaisi muodostaa ennakkotapauksen lainsäädännön muiden alojen poikkeuslausekkeille, mikä heikentäisi sisämarkkinoiden yhdentymistä yleisesti ottaen.

Muutos 2

Muutos 2

Johdanto-osan 23 kappale

| ”(23) | Jos toimivaltainen viranomainen toteaa kaupankäyntitoimintoja arvioidessaan, että ne ylittävät tietyt parametrit, jotka liittyvät suhteellisen kokoon, velkaantuneisuuteen, monitahoisuuteen, kannattavuuteen, markkinariskiin ja keskinäisiin kytköksiin, sen olisi vaadittava niiden eriyttämistä perusluottolaitoksesta, jollei perusluottolaitos voi osoittaa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoiminnot eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää, ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet.” |
| --- | --- |

”(23)

Jos toimivaltainen viranomainen toteaa kaupankäyntitoimintoja arvioidessaan, että ne ylittävät tietyt parametrit, jotka liittyvät suhteellisen kokoon, velkaantuneisuuteen, monitahoisuuteen, kannattavuuteen, markkinariskiin ja keskinäisiin kytköksiin, sen olisi vaadittava niiden eriyttämistä perusluottolaitoksesta, jollei perusluottolaitos voi osoittaa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoiminnot eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää, ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet.”

| ”(23) | Jos toimivaltainen viranomainen toteaa kaupankäyntitoimintoja arvioidessaan, että ne ylittävät tietyt parametrit, jotka liittyvät suhteellisen kokoon, velkaantuneisuuteen, monitahoisuuteen, kannattavuuteen, markkinariskiin ja keskinäisiin kytköksiin, ja katsoo lisäksi, että perusluottolaitoksen rahoitusvakaus tai unionin koko rahoitusjärjestelmä tai sen osa ovat uhattuina, ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet, sen olisi vaadittava niiden eriyttämistä perusluottolaitoksesta, jollei perusluottolaitos voi osoittaa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoiminnot eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää, ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet.” |
| --- | --- |

”(23)

Jos toimivaltainen viranomainen toteaa kaupankäyntitoimintoja arvioidessaan, että ne ylittävät tietyt parametrit, jotka liittyvät suhteellisen kokoon, velkaantuneisuuteen, monitahoisuuteen, kannattavuuteen, markkinariskiin ja keskinäisiin kytköksiin, ja katsoo lisäksi, että perusluottolaitoksen rahoitusvakaus tai unionin koko rahoitusjärjestelmä tai sen osa ovat uhattuina, ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet, sen olisi vaadittava niiden eriyttämistä perusluottolaitoksesta, jollei perusluottolaitos voi osoittaa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoiminnot eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää, ottaen huomioon tämän asetuksen tavoitteet.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetulla sanamuodolla pyritään varmistamaan, että johdanto-osan 23 kappale on yhdenmukainen 10 artiklan kanssa; siinä myönnetään toimivaltaiselle viranomaiselle kaupankäyntitoimintojen arvioinnin yhteydessä harkintavalta päättää eriyttämismenettelyn aloittamisesta.

Ehdotetulla sanamuodolla pyritään varmistamaan, että johdanto-osan 23 kappale on yhdenmukainen 10 artiklan kanssa; siinä myönnetään toimivaltaiselle viranomaiselle kaupankäyntitoimintojen arvioinnin yhteydessä harkintavalta päättää eriyttämismenettelyn aloittamisesta.

Muutos 3

Muutos 3

Johdanto-osan 29 kappale

”Eriyttämisestä riippumatta perusluottolaitoksen olisi kuitenkin voitava hallita omia riskejään. Sen vuoksi olisi sallittava tietyt kaupankäyntitoiminnot, jos niiden tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito eivätkä ne vaaranna sen rahoitusvakautta. Perusluottolaitosten on vastaavasti voitava tarjota asiakkailleen tiettyjä tarpeellisia riskienhallintapalveluja. Tämä olisi kuitenkin tehtävä altistamatta perusluottolaitosta tarpeettomille riskeille ja vaarantamatta sen rahoitusvakautta. Suojaustoimintojen, joiden tarkoituksena on oman riskin vakaa hallinta ja riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille, voidaan katsoa, muttei välttämättä katsota kuuluvan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaiseen suojauslaskentaan.”

”Eriyttämisestä riippumatta perusluottolaitoksen olisi kuitenkin voitava hallita omia riskejään. Sen vuoksi olisi sallittava tietyt kaupankäyntitoiminnot, jos niiden tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito eivätkä ne vaaranna sen rahoitusvakautta. PerusluottolaitostenPerusluottolaitoksen on vastaavasti voitava tarjota asiakkailleen tiettyjä tarpeellisia riskienhallintapalveluja. Tämä olisi kuitenkin tehtävä altistamatta perusluottolaitosta tarpeettomille riskeille ja vaarantamatta sen rahoitusvakautta. Suojaustoimintojen, joiden tarkoituksena on oman riskin vakaa hallinta ja riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille, voidaan katsoa, muttei välttämättä katsota kuuluvan kansainvälisten tilinpäätösstandardien mukaiseen suojauslaskentaan.

Toimivaltaisella viranomaisella on oltava toimintojen eriyttämispäätöksestä riippumatta direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan 1 kohdan a alakohdassa myönnetyt valtuudet määrätä omia varoja koskeva vaatimus silloin, kun kaupankäyntitoimintojen laajuus ja riskit ylittävät tietyt tasot, jotta laitosta kannustettaisiin olemaan ottamatta sen rahoitusvakautta tai koko unionin tai sen osan rahoitusvakautta koskevia tarpeettomia riskejä.”

Perustelu

Perustelu

Varmistaakseen, että kaupankäyntitoiminnoista johtuvat rahoitusvakauden riskit pysyvät rajallisina, toimivaltaisella viranomaisella pitäisi olla toimivaltuudet määrätä pääoman lisämaksu silloin, kun riskin ja toimintojen laajuus ylittää tietyt tasot. Tällainen lisämaksu saisi pankit luopumaan liiallisista kaupankäyntitoiminnoista.

Varmistaakseen, että kaupankäyntitoiminnoista johtuvat rahoitusvakauden riskit pysyvät rajallisina, toimivaltaisella viranomaisella pitäisi olla toimivaltuudet määrätä pääoman lisämaksu silloin, kun riskin ja toimintojen laajuus ylittää tietyt tasot. Tällainen lisämaksu saisi pankit luopumaan liiallisista kaupankäyntitoiminnoista.

Muutos 4

Muutos 4

Johdanto-osan 37a kappale (uusi)

Ei tekstiä.

| ”(37a) | EKP:lla on asetuksen (EU) N:o 1024/2013 18 artiklassa säädetyt seuraamusvaltuudet yksinomaisten tehtäviensä, mukaan lukien tässä asetuksessa määritetyt tehtävät, suorittamiseksi.” |
| --- | --- |

”(37a)

EKP:lla on asetuksen (EU) N:o 1024/2013 18 artiklassa säädetyt seuraamusvaltuudet yksinomaisten tehtäviensä, mukaan lukien tässä asetuksessa määritetyt tehtävät, suorittamiseksi.”

Perustelu

Perustelu

Olisi selvennettävä, että jäsenvaltioiden pantua täytäntöön ehdotetun asetuksen 28 artiklan EKP:lla on erityisesti asetuksen (EU) N:o 1024/2013 18 artiklassa säädetyt seuraamusvaltuudet yksinomaisten tehtäviensä suorittamiseksi. Ks. myös lausunnon 6 kohta.

Olisi selvennettävä, että jäsenvaltioiden pantua täytäntöön ehdotetun asetuksen 28 artiklan EKP:lla on erityisesti asetuksen (EU) N:o 1024/2013 18 artiklassa säädetyt seuraamusvaltuudet yksinomaisten tehtäviensä suorittamiseksi. Ks. myös lausunnon 6 kohta.

Muutos 5

Muutos 5

5 artikla

Määritelmät

”4.   ’omaan lukuun tapahtuvalla kaupankäynnillä’ kaupankäyntiä, jossa käytetään omaa pääomaa tai lainarahaa position ottamiseksi minkä tahansa tyyppisessä liiketoimessa rahoitusinstrumenttien tai hyödykkeiden ostoa, myyntiä tai muunlaista hankintaa tai luovutusta varten ja jonka ainoana tarkoituksena on voiton tuottaminen omaan lukuun ilman yhteyttä asiakkaan lukuun tapahtuvaan todelliseen tai ennakoituun toimintaan tai sellaiselta riskiltä suojautuminen, joka aiheutuu yhteisölle asiakkaan lukuun tapahtuvan todellisen tai ennakoidun toiminnan tuloksena, ja jossa käytetään tällaiseen position ottamiseen ja voiton tuottamiseen erikoistuneita kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä, osastoja tai kaupankäyntiä hoitavia henkilöitä, myös erityisten verkkopohjaisten omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin järjestelmien välityksellä;”

”4.   ’omaan lukuun tapahtuvalla kaupankäynnillä’ kaupankäyntiä, jossa käytetään omaa pääomaa tai lainarahaa reagoiden markkinoiden arvostukseen ja pyrkien hyödyntämään markkinoiden arvostuksen todellisia tai odotettuja liikkeitä position ottamiseksi minkä tahansa tyyppisessä liiketoimessa rahoitusinstrumenttien tai hyödykkeiden ostoa, myyntiä tai muunlaista hankintaa tai luovutusta varten ja jonka ainoana tarkoituksena on voiton tuottaminen omaan lukuun ilman yhteyttä asiakkaan lukuun tapahtuvaan todelliseen tai ennakoituun toimintaan tai sellaiselta riskiltä suojautuminen, joka aiheutuu yhteisölle asiakkaan lukuun tapahtuvan todellisen tai ennakoidun toiminnan tuloksena, ja jossa käytetään tällaiseen position ottamiseen ja voiton tuottamiseen erikoistuneita kaupankäyntiyksiköitä, muita yksiköitä, osastoja tai kaupankäyntiä hoitavia henkilöitä, myös erityisten verkkopohjaisten omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin järjestelmien välityksellä. Tähän määritelmään sisältyvät kaikki voiton tuottamiseen tarkoitetut liiketoimet, riippumatta siitä, syntyykö tuotto lyhyellä vai pitkällä aikavälillä vai toteutuuko se todellisuudessa;”

Perustelu

Perustelu

Omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä harjoitetaan – toisin kuin muita kaupankäyntitoimintoja, esim. markkinatakaustoimintoja – voiton tuottamiseksi markkina-arvon variaatioiden todellisten tai odotettujen liikkeiden perusteella, joihin kaupankäyntiä hoitavat henkilöt reagoivat ja joiden suhteen he keinottelevat. Ehdotetussa muutoksessa sallitaan, että määritelmän ulkopuolelle jätetään pitkän aikavälin ei-spekulatiiviset sijoitukset osakepääomaan (mukaan lukien muiden rahoituslaitosten, kuten pankkien ja vakuutuslaitosten omistusosuudet).

Omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä harjoitetaan – toisin kuin muita kaupankäyntitoimintoja, esim. markkinatakaustoimintoja – voiton tuottamiseksi markkina-arvon variaatioiden todellisten tai odotettujen liikkeiden perusteella, joihin kaupankäyntiä hoitavat henkilöt reagoivat ja joiden suhteen he keinottelevat. Ehdotetussa muutoksessa sallitaan, että määritelmän ulkopuolelle jätetään pitkän aikavälin ei-spekulatiiviset sijoitukset osakepääomaan (mukaan lukien muiden rahoituslaitosten, kuten pankkien ja vakuutuslaitosten omistusosuudet)

Muutos 6

Muutos 6

5 artikla

Määritelmät

”12.   ’markkinatakauksella’ rahoituslaitoksen sitoumusta tarjota säännöllisesti ja jatkuvasti markkinalikviditeettiä antamalla tietystä rahoitusinstrumentista osto- ja myyntitarjouksia tai toteuttamalla osana tavanomaista liiketoimintaansa asiakkaiden aloitteesta tai vastauksena asiakkaiden osto- ja myyntitoimeksiantoihin suoritettavia toimeksiantoja altistumatta kuitenkaan kummassakaan tapauksessa olennaiselle markkinariskille;”

”12.   ’markkinatakauksella’ rahoituslaitoksen sitoumusta tarjota säännöllisesti ja jatkuvasti markkinalikviditeettiä antamalla tietystä rahoitusinstrumentista osto- ja myyntitarjouksia tai toteuttamalla osana tavanomaista liiketoimintaansa asiakkaiden aloitteesta tai vastauksena asiakkaiden osto- ja myyntitoimeksiantoihin suoritettavia toimeksiantoja tai kohtuullisesti ennakoimalla asiakkaan lukuun tapahtuvaa toimintaa ja suojaamalla näiden tehtävien hoitamisesta syntyviä positioita
  altistumatta kuitenkaan kummassakaan tapauksessa olennaiselle markkinariskille;”

EKP ymmärtää, että toisin kuin omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti, markkinatakaus on asiakaslähtöistä toimintaa ja tästä syystä se liittyy pankin vakiotoimintaan. Markkinatakausta toteutetaan joskus myös ennakoitaessa asiakkaan lukuun tapahtuvia liiketoimia. Tästä syystä ehdotetaan, että markkinatakauksen määritelmään sisällytetään sanat ”kohtuullisesti ennakoimalla asiakkaan lukuun tapahtuvaa toimintaa”. Näin määritelmään tulee samoja piirteitä kuin omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin määritelmän.

EKP ymmärtää, että toisin kuin omaan lukuun tapahtuva kaupankäynti, markkinatakaus on asiakaslähtöistä toimintaa ja tästä syystä se liittyy pankin vakiotoimintaan. Markkinatakausta toteutetaan joskus myös ennakoitaessa asiakkaan lukuun tapahtuvia liiketoimia. Tästä syystä ehdotetaan, että markkinatakauksen määritelmään sisällytetään sanat ”kohtuullisesti ennakoimalla asiakkaan lukuun tapahtuvaa toimintaa”. Näin määritelmään tulee samoja piirteitä kuin omaan lukuun tapahtuvan kaupankäynnin määritelmän.

Lisäksi markkinatakaaja, toisin kuin arvopaperivälittäjä, vaimentaa tarjonnan ja kysynnän epätasapainoa milloin tahansa oman varastonsa avulla asettaen näin oman pääomansa alttiiksi riskille. Tästä syystä markkinatakaajan pitäisi olla mahdollista suojata näiden tehtävien hoitamisesta syntyviä positioitaan. EKP ehdottaa käytettävän ilmaisua ”suojata näiden tehtävien hoitamisesta syntyviä positioitaan” asetuksen (EU) N:o 236/2012 mukaisesti, koska ”olennaisten markkinariskien” käsitettä ei ole määritelty ja jotta tässä noudatettaisiin mahdollisimman paljon asiaan liittyvissä unionin säädöksissä käytettyjä määritelmiä.

Lisäksi markkinatakaaja, toisin kuin arvopaperivälittäjä, vaimentaa tarjonnan ja kysynnän epätasapainoa milloin tahansa oman varastonsa avulla asettaen näin oman pääomansa alttiiksi riskille. Tästä syystä markkinatakaajan pitäisi olla mahdollista suojata näiden tehtävien hoitamisesta syntyviä positioitaan. EKP ehdottaa käytettävän ilmaisua ”suojata näiden tehtävien hoitamisesta syntyviä positioitaan” asetuksen (EU) N:o 236/2012 mukaisesti, koska ”olennaisten markkinariskien” käsitettä ei ole määritelty ja jotta tässä noudatettaisiin mahdollisimman paljon asiaan liittyvissä unionin säädöksissä käytettyjä määritelmiä.

Muutos 7

Muutos 7

5 artikla

Määritelmät

Ei tekstiä.

”23.   ’keskittymällä’ tarkoitetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 139/2004 tarkoitettua keskittymää.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 1.2 kohta.

Ks. tämän lausunnon 1.2 kohta.

Muutos 8

Muutos 8

9 artiklan 2 kohta

Velvollisuus arvioida toimintoja

”2.   Suorittaessaan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä seuraavia parametreja:

| a) | kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen suhteellinen suuruus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat kokonaisvaroilla; |
| --- | --- |

a)

kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen suhteellinen suuruus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat kokonaisvaroilla;

| b) | kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin rahoitusvaroihin liittyvä velkaantuneisuus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat rajoituksettomilla ensisijaisilla omilla varoilla; |
| --- | --- |

b)

kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin rahoitusvaroihin liittyvä velkaantuneisuus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat rajoituksettomilla ensisijaisilla omilla varoilla;

| c) | vastapuoliluottoriskin suhteellinen merkitys, jota mitataan jakamalla johdannaisten käypä arvo yhteenlasketuilla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla; |
| --- | --- |

c)

vastapuoliluottoriskin suhteellinen merkitys, jota mitataan jakamalla johdannaisten käypä arvo yhteenlasketuilla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla;

| d) | kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien johdannaisten suhteellinen monimutkaisuus, jota mitataan jakamalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät tason 2 ja 3 johdannaiset kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä johdannaisilla ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla; |
| --- | --- |

d)

kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien johdannaisten suhteellinen monimutkaisuus, jota mitataan jakamalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät tason 2 ja 3 johdannaiset kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä johdannaisilla ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla;

| e) | kaupankäynnin tuottoihin perustuva suhteellinen kannattavuus, jota mitataan jakamalla kaupankäynnin tuotot yhteenlasketuilla nettotuotoilla; |
| --- | --- |

e)

kaupankäynnin tuottoihin perustuva suhteellinen kannattavuus, jota mitataan jakamalla kaupankäynnin tuotot yhteenlasketuilla nettotuotoilla;

| f) | markkinariskin suhteellinen merkitys, jota mitataan laskemalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja -velkojen välisen erotuksen absoluuttinen arvo ja jakamalla se kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvelkojen välisellä yksinkertaisella keskiarvolla; |
| --- | --- |

f)

markkinariskin suhteellinen merkitys, jota mitataan laskemalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja -velkojen välisen erotuksen absoluuttinen arvo ja jakamalla se kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvelkojen välisellä yksinkertaisella keskiarvolla;

| g) | keskinäiset kytkökset, joita mitataan direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan 18 kohdassa tarkoitetulla menetelmällä; |
| --- | --- |

g)

keskinäiset kytkökset, joita mitataan direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan 18 kohdassa tarkoitetulla menetelmällä;

| h) | luotto- ja likviditeettiriski, jotka aiheutuvat perusluottolaitoksen antamista sitoumuksista ja takauksista.” |
| --- | --- |

h)

luotto- ja likviditeettiriski, jotka aiheutuvat perusluottolaitoksen antamista sitoumuksista ja takauksista.”

”2.   Suorittaessaan 1 kohdassa tarkoitettua arviointia toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä seuraavia parametreja:

| a) | kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen suhteellinen suuruus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat kokonaisvaroilla; |
| --- | --- |

a)

kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen suhteellinen suuruus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat kokonaisvaroilla;

| b) | kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin rahoitusvaroihin liittyvä velkaantuneisuus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat rajoituksettomilla ensisijaisilla omilla varoilla; |
| --- | --- |

b)

kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviin rahoitusvaroihin liittyvä velkaantuneisuus, jota mitataan jakamalla kyseiset rahoitusvarat rajoituksettomilla ensisijaisilla omilla varoilla;

| c) | vastapuoliluottoriskin suhteellinen merkitys, jota mitataan jakamalla johdannaisten käypä arvo yhteenlasketuilla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla; |
| --- | --- |

c)

vastapuoliluottoriskin suhteellinen merkitys, jota mitataan jakamalla johdannaisten käypä arvo yhteenlasketuilla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla;

| d) | kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien johdannaisten suhteellinen monimutkaisuus, jota mitataan jakamalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät tason 2 ja 3 johdannaiset kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä johdannaisilla ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla; |
| --- | --- |

d)

kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien johdannaisten suhteellinen monimutkaisuus, jota mitataan jakamalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät tason 2 ja 3 johdannaiset kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä johdannaisilla ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävillä rahoitusvaroilla;

| e) | kaupankäynnin tuottoihin perustuva suhteellinen kannattavuus, jota mitataan jakamalla kaupankäynnin tuotot yhteenlasketuilla nettotuotoilla; |
| --- | --- |

e)

kaupankäynnin tuottoihin perustuva suhteellinen kannattavuus, jota mitataan jakamalla kaupankäynnin tuotot yhteenlasketuilla nettotuotoilla;

| f) | markkinariskin suhteellinen merkitys, jota mitataan laskemalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja -velkojen välisen erotuksen absoluuttinen arvo ja jakamalla se kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvelkojen välisellä yksinkertaisella keskiarvolla; |
| --- | --- |

f)

markkinariskin suhteellinen merkitys, jota mitataan laskemalla kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja -velkojen välisen erotuksen absoluuttinen arvo ja jakamalla se kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvarojen ja kaupankäyntitarkoituksessa pidettävien rahoitusvelkojen välisellä yksinkertaisella keskiarvolla;

| g) | keskinäiset kytkökset, joita mitataan direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan 18 kohdassa tarkoitetulla menetelmällä; |
| --- | --- |

g)

keskinäiset kytkökset, joita mitataan direktiivin 2013/36/EU 131 artiklan 18 kohdassa tarkoitetulla menetelmällä;

| h) | luotto- ja likviditeettiriski, jotka aiheutuvat perusluottolaitoksen antamista sitoumuksista ja takauksista.; |
| --- | --- |

h)

luotto- ja likviditeettiriski, jotka aiheutuvat perusluottolaitoksen antamista sitoumuksista ja takauksista.;

| i) | suunnitelma kaupankäyntitoimista, mukaan lukien menetelmät, joiden avulla arvioidaan tarvetta vahvistaa varastoja asiakkaan ennakoidun pyynnön mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

suunnitelma kaupankäyntitoimista, mukaan lukien menetelmät, joiden avulla arvioidaan tarvetta vahvistaa varastoja asiakkaan ennakoidun pyynnön mukaisesti;

| j) | tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarkoitettu noudattamiskehys; |
| --- | --- |

j)

tämän asetuksen täytäntöönpanoon tarkoitettu noudattamiskehys;

| k) | kaupankäyntiä hoitavien henkilöiden korvausjärjestelmä; |
| --- | --- |

k)

kaupankäyntiä hoitavien henkilöiden korvausjärjestelmä;

| l) | kvantitatiiviset lisätiedot, esim. varaston kiertonopeus, value-at-risk-poikkeamat, 1. päivän tuotto ja tappio, kaupankäyntiyksikön rajoitukset ja kaupankäyntitoimien maantieteellinen hajaantuneisuus.” |
| --- | --- |

l)

kvantitatiiviset lisätiedot, esim. varaston kiertonopeus, value-at-risk-poikkeamat, 1. päivän tuotto ja tappio, kaupankäyntiyksikön rajoitukset ja kaupankäyntitoimien maantieteellinen hajaantuneisuus.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 3.2 kohta.

Ks. tämän lausunnon 3.2 kohta.

Muutos 9

Muutos 9

9 artiklan 2a kohta (uusi)

Velvollisuus arvioida toimintoja

Ei tekstiä.

”2a.   Toimivaltainen viranomainen voi vaatia kaikkia kvantitatiivisia ja laadullisia tietoja, joita se pitää olennaisina 1 kohdassa mainittujen kaupankäyntitoimien arvioinnissa.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 3.2 kohta.

Ks. tämän lausunnon 3.2 kohta.

Muutos 10

Muutos 10

10 artiklan 1 kohta

Toimivaltaisen viranomaisen valta vaatia, ettei perusluottolaitos harjoita tiettyjä toimintoja

”1.   Jos toimivaltainen viranomainen toteaa 9 artiklan 1 kohdan tarkoitetun arvioinnin perusteella, että 9 artiklan 2 kohdan a–h alakohdassa tarkoitettuihin parametreihin liittyvät ja 5 kohdassa tarkoitetussa delegoidussa säädöksessä määritetyt rajat ja edellytykset täyttyvät, ja katsoo sen vuoksi, että perusluottolaitoksen rahoitusvakauteen tai unionin koko rahoitusjärjestelmään kohdistuu uhka ottaen huomioon 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteet, sen on viimeistään kahden kuukauden kuluttua arvioinnin valmistumisesta käynnistettävä menettely, joka johtaa 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuun päätökseen.”

”1.   Jos toimivaltainen viranomainen toteaa 9 artiklan 1 kohdan tarkoitetun arvioinnin perusteella, että 9 artiklan 2 kohdan a–h alakohdassa tarkoitettuihin parametreihin liittyvät ja 5 kohdassa tarkoitetussa delegoidussa säädöksessä määritetyt rajat ja edellytykset täyttyvät, ja katsoo sen vuoksi, että perusluottolaitoksen rahoitusvakauteen tai unionin koko rahoitusjärjestelmään tai sen osaan kohdistuu uhka ottaen huomioon 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteet, sen on viimeistään kahden kuukauden kuluttua arvioinnin valmistumisesta käynnistettävä menettely, joka johtaa 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuun päätökseen.”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetussa teknisessä muutoksessa pyritään poistamaan ilmaisun ”sen vuoksi” käytöstä johtuva monitulkintaisuus, koska toimivaltaisten viranomaisten on joka tapauksessa arvioitava rahoitusvakauden uhka, vaikka kynnysarvot täyttyvät. Lisäksi muiden indikaattoreiden näytön pitäisi vaikuttaa toimivaltaisen viranomaisen päätökseen (lisätietoja tämän lausunnon 3.2 kohdassa).

Ehdotetussa teknisessä muutoksessa pyritään poistamaan ilmaisun ”sen vuoksi” käytöstä johtuva monitulkintaisuus, koska toimivaltaisten viranomaisten on joka tapauksessa arvioitava rahoitusvakauden uhka, vaikka kynnysarvot täyttyvät. Lisäksi muiden indikaattoreiden näytön pitäisi vaikuttaa toimivaltaisen viranomaisen päätökseen (lisätietoja tämän lausunnon 3.2 kohdassa).

Muutos 11

Muutos 11

10 artiklan 2 kohta

Toimivaltaisen viranomaisen valta vaatia, ettei perusluottolaitos harjoita tiettyjä toimintoja

”2.   Jos 1 kohdassa tarkoitetut rajat ja edellytykset eivät täyty, toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin käynnistää menettelyn, joka johtaa 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuun päätökseen, jos se toteaa 9 artiklan 1 kohdan tarkoitetun arvioinnin perusteella, että perusluottolaitoksen harjoittama kaupankäyntitoiminto, lukuun ottamatta johdannaiskauppaa muilla kuin 11 ja 12 artiklan nojalla sallituilla johdannaisilla, uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää ottaen huomioon 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteet.”

”2.   Jos 1 kohdassa tarkoitetut rajat ja edellytykset eivät täyty, toimivaltainen viranomainen voi kuitenkin käynnistää menettelyn, joka johtaa 3 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettuun päätökseen, jos se toteaa 9 artiklan 1 kohdan tarkoitetun arvioinnin perusteella, että perusluottolaitoksen harjoittama kaupankäyntitoiminto, lukuun ottamatta johdannaiskauppaa muilla kuin 11 ja 12 artiklan nojalla sallituilla johdannaisilla, uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa ottaen huomioon 1 artiklassa tarkoitetut tavoitteet.”

Perustelu

Perustelu

Muutoksessa ehdotetaan, että toimivaltaisen viranomaisen päätös perustuu uhkaan, joka koskee koko unionin tai sen osan rahoitusvakautta.

Muutoksessa ehdotetaan, että toimivaltaisen viranomaisen päätös perustuu uhkaan, joka koskee koko unionin tai sen osan rahoitusvakautta.

Muutos 12

Muutos 12

10 artiklan 3 kohta

Toimivaltaisen viranomaisen valta vaatia, ettei perusluottolaitos harjoita tiettyjä toimintoja

”3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuista päätelmistään perusluottolaitokselle ja annettava sille mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen päivämäärästä.

Jollei perusluottolaitos osoita ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että päätelmään johtaneet syyt eivät ole perusteltuja, toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä päätös, joka osoitetaan perusluottolaitokselle ja jossa vaaditaan, ettei se harjoita kyseisissä päätelmissä yksilöityjä kaupankäyntitoimintoja. Toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava ja julkistettava päätöksensä.

Jos toimivaltainen viranomainen 1 kohtaa sovellettaessa päättää antaa perusluottolaitoksen harjoittaa kyseisiä kaupankäyntitoimintoja, sen on myös perusteltava ja julkistettava päätöksensä.

Jos toimivaltainen viranomainen 2 kohtaa sovellettaessa päättää antaa perusluottolaitoksen harjoittaa kaupankäyntitoimintoja, sen on tehtävä asiasta päätös, joka osoitetaan perusluottolaitokselle.

Ennen kuin toimivaltainen viranomainen tekee tässä kohdassa tarkoitetun päätöksen, sen on kuultava EPV:tä suunnittelemansa päätöksen perusteista ja päätöksen mahdollisia vaikutuksista unionin rahoitusvakauteen ja sisämarkkinoiden toimintaan. Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava EPV:lle myös lopullisesta päätöksestään.

Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä lopullinen päätöksensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kirjalliset huomautukset.”

”3.   Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava 1 tai 2 kohdassa tarkoitetuista päätelmistään perusluottolaitokselle ja annettava sille mahdollisuus esittää kirjallisia huomautuksia kahden kuukauden kuluessa ilmoituksen päivämäärästä.

Jollei perusluottolaitos osoita ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan kuluessa toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että kyseiset kaupankäyntitoiminnot eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai koko unionin tai sen osan rahoitusjärjestelmää
  päätelmään johtaneet syyt eivät ole perusteltuja, toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä päätös, joka osoitetaan perusluottolaitokselle ja jossa vaaditaan, ettei se harjoita kyseisissä päätelmissä yksilöityjä kaupankäyntitoimintoja. Toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava ja julkistettava päätöksensä.

Jos toimivaltainen viranomainen 1 kohtaa sovellettaessa päättää antaa perusluottolaitoksen harjoittaa kyseisiä kaupankäyntitoimintoja, sen on myös perusteltava ja julkistettava päätöksensä.

Jos toimivaltainen viranomainen 2 kohtaa sovellettaessa päättää antaa perusluottolaitoksen harjoittaa kaupankäyntitoimintoja, sen on tehtävä asiasta päätös, joka osoitetaan perusluottolaitokselle.

Toimivaltainen viranomainen voi myöntää perusluottolaitokselle luvan toteuttaa sellaisia markkinatakaustoimintoja, jotka eivät uhkaa perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai koko unionin tai sen osan rahoitusjärjestelmää.

Ennen kuin toimivaltainen viranomainen tekee tässä kohdassa tarkoitetun päätöksen, sen on kuultava EPV:tä suunnittelemansa päätöksen perusteista ja päätöksen mahdollisia vaikutuksista unionin rahoitusvakauteen ja sisämarkkinoiden toimintaan. Toimivaltaisen viranomaisen on ilmoitettava EPV:lle myös lopullisesta päätöksestään.

Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä lopullinen päätöksensä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kirjalliset huomautukset.”

Oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden vuoksi ehdotetaan, että säännöksen sanamuodon olisi oltava ehdotetun asetuksen johdanto-osan 23 kappaleen sanamuodon mukainen.

Oikeusvarmuuden ja yhdenmukaisuuden vuoksi ehdotetaan, että säännöksen sanamuodon olisi oltava ehdotetun asetuksen johdanto-osan 23 kappaleen sanamuodon mukainen.

Niiden markkinatakaustoimintojen, joita perusluottolaitos suorittaa jatkossakin, pitäisi olla yhdenmukaisia ehdotetun asetuksen aikomusten kanssa. Kyseisten toimien ei etenkään pidä johtaa sellaisen pankin luomiseen, joka on liian suuri, jotta sen voisi antaa kaatua, tai jolla on liikaa keskinäisiä kytköksiä. Pankilla ei pidä myöskään olla markkinatakaustoiminnaksi naamioitua omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä, joka voisi lopulta uhata rahoitusvakautta. Tästä syystä olisi hyödyllistä selventää, että toimivaltainen viranomainen voi myöntää perusluottolaitokselle luvan toteuttaa sellaisia markkinatakaustoimintoja, jotka eivät uhkaa laitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa (ks. myös tämän lausunnon 3.3 kohta).

Niiden markkinatakaustoimintojen, joita perusluottolaitos suorittaa jatkossakin, pitäisi olla yhdenmukaisia ehdotetun asetuksen aikomusten kanssa. Kyseisten toimien ei etenkään pidä johtaa sellaisen pankin luomiseen, joka on liian suuri, jotta sen voisi antaa kaatua, tai jolla on liikaa keskinäisiä kytköksiä. Pankilla ei pidä myöskään olla markkinatakaustoiminnaksi naamioitua omaan lukuun tapahtuvaa kaupankäyntiä, joka voisi lopulta uhata rahoitusvakautta. Tästä syystä olisi hyödyllistä selventää, että toimivaltainen viranomainen voi myöntää perusluottolaitokselle luvan toteuttaa sellaisia markkinatakaustoimintoja, jotka eivät uhkaa laitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa (ks. myös tämän lausunnon 3.3 kohta).

Muutos 13

Muutos 13

10 artiklan 5 kohta

Toimivaltaisen viranomaisen valta vaatia, ettei perusluottolaitos harjoita tiettyjä toimintoja

”Komissio antaa [julkaisutoimisto lisää tarkan päivämäärän, joka on kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisemisesta] 35 artiklan mukaisesti delegoidut säädökset, joissa

[...]

| b) | täsmennetään, minkätyyppisen arvopaperistamisen ei katsota uhkaavan perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää kunkin seuraavan näkökohdan osalta: |
| --- | --- |

b)

täsmennetään, minkätyyppisen arvopaperistamisen ei katsota uhkaavan perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää kunkin seuraavan näkökohdan osalta:

[...]”

”Komissio antaa [julkaisutoimisto lisää tarkan päivämäärän, joka on kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisemisesta] 35 artiklan mukaisesti delegoidut säädökset, joissa

[...]

| b) | täsmennetään, minkätyyppisen arvopaperistamisen ei katsota uhkaavan perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa kunkin seuraavan näkökohdan osalta: |
| --- | --- |

b)

täsmennetään, minkätyyppisen arvopaperistamisen ei katsota uhkaavan perusluottolaitoksen rahoitusvakautta tai unionin koko rahoitusjärjestelmää tai sen osaa kunkin seuraavan näkökohdan osalta:

[...]”

Perustelu

Perustelu

Muutoksessa ehdotetaan, että komission delegoitu säädös perustuu siihen näkökohtaan, että unionin tai sen osan rahoitusvakaus ei ole uhattuna.

Muutoksessa ehdotetaan, että komission delegoitu säädös perustuu siihen näkökohtaan, että unionin tai sen osan rahoitusvakaus ei ole uhattuna.

Muutos 14

Muutos 14

11 artikla

Oman riskin vakaa hallinta

”1.   Perusluottolaitos, josta on tehty 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu päätös, voi harjoittaa kaupankäyntitoimintoja, jos niiden ainoana tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito.

Pääomansa, likviditeettinsä ja rahoituksensa vakaan hoidon yhteydessä perusluottolaitos saa käyttää taseensa kokonaisriskiltä suojautumiseen ainoastaan korko-, valuutta- ja luottojohdannaisia, jotka soveltuvat keskusvastapuolimääritykseen. Perusluottolaitoksen on osoitettava toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle, että suojaustoiminto on suunniteltu vähentämään perusluottolaitoksen yksittäisten positioiden tai kokonaispositioiden tiettyjä tunnistettavissa olevia riskejä ja että ne vähentävät niitä todistettavasti tai lieventävät niitä merkittävästi.

[...]”

”1.   Perusluottolaitos, josta on tehty 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu päätös voi myös harjoittaa kaupankäyntitoimintoja, jos niiden ainoana tarkoituksena on perusluottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua toimivaltaisen viranomaisen päätöstä.

Pääomansa, likviditeettinsä ja rahoituksensa vakaan hoidon yhteydessä perusluottolaitos saa käyttää taseensa kokonaisriskiltä suojautumiseen ainoastaan korko-, valuutta- ja luottojohdannaisia, jotka soveltuvat keskusvastapuolimääritykseen. Perusluottolaitoksen on osoitettava toimivaltaiselle valvontaviranomaiselle, että suojaustoiminto on suunniteltu vähentämään perusluottolaitoksen yksittäisten positioiden tai kokonaispositioiden tiettyjä tunnistettavissa olevia riskejä ja että ne vähentävät niitä todistettavasti tai lieventävät niitä merkittävästi.

[...]”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetulla muutoksella pyritään selventämään, että toimintojen eriyttämistä koskevassa päätöksessä mainitaan kaikki toimet, joiden harjoittamista perusluottolaitos voi jatkaa.

Ehdotetulla muutoksella pyritään selventämään, että toimintojen eriyttämistä koskevassa päätöksessä mainitaan kaikki toimet, joiden harjoittamista perusluottolaitos voi jatkaa.

Muutos 15

Muutos 15

12 artikla

Riskienhallintapalvelujen tarjoaminen asiakkaille

”1.   Perusluottolaitos, josta on tehty 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu päätös, saa myydä keskusvastapuolimääritykseen soveltuvia korko-, valuutta-, luotto-, päästöoikeus- ja hyödykejohdannaisia sekä päästöoikeuksia finanssialan ulkopuolisille asiakkailleen, 5 artiklan 19 kohdan ensimmäisessä ja kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetuille finanssiyhteisöille, vakuutusyrityksille ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoaville laitoksille, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | myynnin ainoana tarkoituksena on korko-, valuutta-, luotto-, hyödyke- tai päästöoikeusriskiltä suojautuminen; |
| --- | --- |

a)

myynnin ainoana tarkoituksena on korko-, valuutta-, luotto-, hyödyke- tai päästöoikeusriskiltä suojautuminen;

| b) | johdannaisista ja päästöoikeuksista aiheutuvaa positioriskiä koskevat luottolaitoksen omien varojen vaatimukset eivät ylitä sen kokonaisriskin pääomavaatimuksen osuutta, joka määritetään komission delegoidussa säädöksessä 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

johdannaisista ja päästöoikeuksista aiheutuvaa positioriskiä koskevat luottolaitoksen omien varojen vaatimukset eivät ylitä sen kokonaisriskin pääomavaatimuksen osuutta, joka määritetään komission delegoidussa säädöksessä 2 kohdan mukaisesti.

Jos b alakohdan vaatimus ei täyty, luottolaitos ei saa myydä johdannaisia ja päästöoikeuksia eikä merkitä niitä taseeseensa.

[...]”

”1.   Perusluottolaitos, josta on tehty 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu päätös, saa myös myydä keskusvastapuolimääritykseen soveltuvia korko-, valuutta-, luotto-, päästöoikeus- ja hyödykejohdannaisia sekä päästöoikeuksia finanssialan ulkopuolisille asiakkailleen, 5 artiklan 19 kohdan ensimmäisessä ja kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetuille finanssiyhteisöille, vakuutusyrityksille ja ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoaville laitoksille, jos seuraavat edellytykset täyttyvät, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua toimivaltaisen viranomaisen päätöstä:

| a) | myynnin ainoana tarkoituksena on korko-, valuutta-, luotto-, hyödyke- tai päästöoikeusriskiltä suojautuminen; |
| --- | --- |

a)

myynnin ainoana tarkoituksena on korko-, valuutta-, luotto-, hyödyke- tai päästöoikeusriskiltä suojautuminen;

| b) | johdannaisista ja päästöoikeuksista aiheutuvaa positioriskiä koskevat luottolaitoksen omien varojen vaatimukset eivät ylitä sen kokonaisriskin pääomavaatimuksen osuutta, joka määritetään komission delegoidussa säädöksessä 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

johdannaisista ja päästöoikeuksista aiheutuvaa positioriskiä koskevat luottolaitoksen omien varojen vaatimukset eivät ylitä sen kokonaisriskin pääomavaatimuksen osuutta, joka määritetään komission delegoidussa säädöksessä 2 kohdan mukaisesti.

Jos b alakohdan vaatimus ei täyty, luottolaitos ei saa myydä johdannaisia ja päästöoikeuksia eikä merkitä niitä taseeseensa.

[...]”

Perustelu

Perustelu

Ehdotetulla muutoksella pyritään selventämään, että toimintojen eriyttämistä koskevassa päätöksessä mainitaan kaikki toimet, joiden harjoittamista perusluottolaitos voi jatkaa.

Ehdotetulla muutoksella pyritään selventämään, että toimintojen eriyttämistä koskevassa päätöksessä mainitaan kaikki toimet, joiden harjoittamista perusluottolaitos voi jatkaa.

Muutos 16

Muutos 16

19 artikla

Toimivaltaisten viranomaisten ja asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten välinen yhteistyö

”2.   Kun toimivaltainen viranomainen suorittaa 9 artiklan mukaisesti arvioinnin ja vaatii 10 artiklan mukaisesti perusluottolaitosta olemaan harjoittamatta tiettyjä toimintoja, sen on otettava huomioon kaikki asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten parhaillaan tai aiemmin direktiivin [BRRD] 13 ja 13 a artiklan nojalla suorittamat purkamismahdollisuuksien arvioinnit.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä asianomaisen kriisinratkaisuviranomaisen kanssa yhteistyötä ja vaihdettava tietoja, jotka katsotaan tarvittavan sen tehtävien hoitamiseen.

4.   Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tämän luvun nojalla määrättävät toimenpiteet ovat yhdenmukaisia asetuksen (EU) N:o 1024/2013 13 artiklan b alakohdan, asetuksen (EU) N:o [SRM] 8 artiklan 9 kohdan, direktiivin [BRRD] 13, 13 a, 14 ja 15 artiklan ja direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan nojalla määrättävien toimenpiteiden kanssa.”

”2.   Kun toimivaltainen viranomainen suorittaa 9 artiklan mukaisesti arvioinnin ja vaatii 10 artiklan mukaisesti perusluottolaitosta olemaan harjoittamatta tiettyjä toimintoja, sen on otettava huomioon kaikki asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten parhaillaan tai aiemmin direktiivin [BRRD] 13 ja 13 a artiklan nojalla suorittamat purkamismahdollisuuksien arvioinnit.

Toimivaltaisen kriisinratkaisuviranomaisen toteamusta, jonka mukaan kriisinratkaisulle ei ole merkittävä esteitä, ei voida itsessään pitää riittävänä osoituksena siitä, etteivät 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut johtopäätökset ole perusteltuja.

3.   Toimivaltaisen viranomaisen on tehtävä asianomaisen kriisinratkaisuviranomaisen kanssa yhteistyötä ja vaihdettava tietoja, jotka katsotaan tarvittavan sen tehtävien hoitamiseen, mukaan lukien luettelo laitoksista, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan.

4.   Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että tämän luvun nojalla määrättävät toimenpiteet ovat yhteensopivia
  yhdenmukaisia asetuksen (EU) N:o 1024/2013 13 artiklan b alakohdan, asetuksen (EU) N:o [SRM] 8 artiklan 9 kohdan, direktiivin [BRRD] 13, 13 a, 14 ja 15 artiklan ja direktiivin 2013/36/EU 104 artiklan nojalla määrättävien toimenpiteiden kanssa.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 5 kohta. Toimivaltaisten viranomaisten ja asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten välisessä yhteistyössä olisi varmistettava, että asianomaisille kriisinratkaisuviranomaisille tiedotetaan niiden laitosten luettelosta, joihin saatetaan soveltaa toimintojen eriyttämispäätöstä ehdotetun asetuksen mukaisesti.

Ks. tämän lausunnon 5 kohta. Toimivaltaisten viranomaisten ja asianomaisten kriisinratkaisuviranomaisten välisessä yhteistyössä olisi varmistettava, että asianomaisille kriisinratkaisuviranomaisille tiedotetaan niiden laitosten luettelosta, joihin saatetaan soveltaa toimintojen eriyttämispäätöstä ehdotetun asetuksen mukaisesti.

Muutos 17

Muutos 17

21 artikla

Poikkeus III luvun vaatimuksista

”1.   Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä myöntää poikkeuksen tämän luvun vaatimuksista luottolaitokselle, joka ottaa vastaa talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, jotka kuuluvat ennen 29 päivää tammikuuta 2014 annetun kansallisen primaarilainsäädännön soveltamisalaan, jos kyseinen kansallinen lainsäädäntö täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | sen tarkoituksena on estää 1 artiklassa tarkoitetut rahoitukseen liittyvät stressitilanteet tai yhteisöjen kaatuminen ja järjestelmäriskit; |
| --- | --- |

a)

sen tarkoituksena on estää 1 artiklassa tarkoitetut rahoitukseen liittyvät stressitilanteet tai yhteisöjen kaatuminen ja järjestelmäriskit;

| b) | se estää luottolaitoksia, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa; kansallisessa lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää rajoitetuista poikkeuksista, jotka antavat talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä vastaanottavalle luottolaitokselle mahdollisuuden toteuttaa riskejä vähentäviä toimintoja, joiden tarkoituksena on luottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito, sekä tarjota asiakkaille rajoitettuja riskienhallintapalveluja; |
| --- | --- |

b)

se estää luottolaitoksia, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa; kansallisessa lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää rajoitetuista poikkeuksista, jotka antavat talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä vastaanottavalle luottolaitokselle mahdollisuuden toteuttaa riskejä vähentäviä toimintoja, joiden tarkoituksena on luottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito, sekä tarjota asiakkaille rajoitettuja riskienhallintapalveluja;

| c) | jos luottolaitos, joka ottaa vastaan talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, kuuluu konserniin, kansallisella lainsäädännöllä varmistetaan, että luottolaitos on oikeudellisesti eriytetty konserniin kuuluvista yhteisöistä, jotka harjoittavat säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä tai pitävät rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa, ja kyseisessä lainsäädännössä säädetään seuraavaa:






  i) | luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, voi tehdä päätöksiä itsenäisesti muista konserniin kuuluvista yhteisöistä riippumatta; |
| --- | --- | --- |

c)

jos luottolaitos, joka ottaa vastaan talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, kuuluu konserniin, kansallisella lainsäädännöllä varmistetaan, että luottolaitos on oikeudellisesti eriytetty konserniin kuuluvista yhteisöistä, jotka harjoittavat säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä tai pitävät rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa, ja kyseisessä lainsäädännössä säädetään seuraavaa:

i)

luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, voi tehdä päätöksiä itsenäisesti muista konserniin kuuluvista yhteisöistä riippumatta;

| ii) | luottolaitoksella, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, on ylin hallintoelin, joka on riippumaton muista konserniin kuuluvista yhteisöistä ja riippumaton itse luottolaitoksesta; |
| --- | --- |

ii)

luottolaitoksella, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, on ylin hallintoelin, joka on riippumaton muista konserniin kuuluvista yhteisöistä ja riippumaton itse luottolaitoksesta;

| iii) | luottolaitokseen, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, sovelletaan sille itselleen asetettuja pääoma- ja likviditeettivaatimuksia; |
| --- | --- |

iii)

luottolaitokseen, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, sovelletaan sille itselleen asetettuja pääoma- ja likviditeettivaatimuksia;

| iv) | luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, ei saa tehdä sopimuksia tai toteuttaa liiketoimia muiden konserniin kuuluvien yhteisöjen kanssa muilla kuin sellaisilla ehdoilla, jotka vastaavat 13 artiklan 7 kohdan tarkoitettuja ehtoja. |
| --- | --- |

iv)

luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, ei saa tehdä sopimuksia tai toteuttaa liiketoimia muiden konserniin kuuluvien yhteisöjen kanssa muilla kuin sellaisilla ehdoilla, jotka vastaavat 13 artiklan 7 kohdan tarkoitettuja ehtoja.

2.   Jäsenvaltion, joka haluaa saada poikkeuksen kyseisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvalle luottolaitokselle, on lähetettävä komissiolle poikkeusta koskeva pyyntö ja liitettävä siihen pyynnön kohteena olevaa luottolaitosta valvovan toimivaltaisen viranomaisen myönteinen lausunto. Pyynnössä on esitettävä kaikki kyseisen kansallisen lainsäädännön arvioimiseen tarvittavat tiedot ja ilmoitettava, mitä luottolaitoksia pyydetty poikkeus koskee. Jos komissio katsoo, ettei sillä ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan.

Komission saatua kaikki tiedot, jotka se katsoo tarvittavan poikkeuspyynnön arvioimiseen, se ilmoittaa pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle yhden kuukauden kuluessa pitävänsä toimitettuja tietoja riittävinä.

Kun komissio on kuullut EPV:tä suunnitellun päätöksenä perusteista ja mahdollisista vaikutuksista unionin rahoitusvakauteen ja sisämarkkinoiden toimintaan, se tekee viiden kuukauden kuluessa toisessa alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta täytäntöönpanopäätöksen, jossa todetaan, ettei kansallinen lainsäädäntö ole ristiriidassa tämän luvun kanssa, ja myönnetään poikkeus 1 kohdassa tarkoitetussa pyynnössä mainituille luottolaitoksille. Kun komissio aikoo ilmoittaa kansallisen lainsäädännön olevan ristiriidassa tämän luvun kanssa ja evätä poikkeuksen, se esittää vastalauseensa yksityiskohtaisesti ja antaa pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia yhden kuukauden kuluessa komission vastalauseiden ilmoittamispäivästä. Komissio tekee kolmen kuukauden kuluessa tämän määräajan päättymisestä täytäntöönpanopäätöksen poikkeuksen myöntämisestä tai epäämisestä.

Jos kansallista lainsäädäntöä muutetaan, jäsenvaltion on annettava muutokset tiedoksi komissiolle. Komissio voi tarkastella kolmannessa alakohdassa tarkoitettua täytäntöönpanopäätöstä uudelleen.

Jos kansallista lainsäädäntöä, jonka ei ole ilmoitettu olevan ristiriidassa tämän luvun kanssa, ei sovelleta enää luottolaitoksen, jolle on myönnetty poikkeus tämän luvun vaatimuksia, poikkeus on peruutettava kyseisen luottolaitoksen osalta.

Komissio ilmoittaa päätöksestään EPV:lle. EPV julkaisee luettelon luottolaitoksista, joille on myönnetty poikkeus tämän artiklan mukaisesti. Luettelo pidetään jatkuvasti ajan tasalla.”

”1.   Komissio voi jäsenvaltion pyynnöstä myöntää poikkeuksen tämän luvun vaatimuksista luottolaitokselle, joka ottaa vastaa talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, jotka kuuluvat ennen 29 päivää tammikuuta 2014 annetun kansallisen primaarilainsäädännön soveltamisalaan, jos kyseinen kansallinen lainsäädäntö täyttää seuraavat vaatimukset:

| a) | sen tarkoituksena on estää 1 artiklassa tarkoitetut rahoitukseen liittyvät stressitilanteet tai yhteisöjen kaatuminen ja järjestelmäriskit; |
| --- | --- |

a)

sen tarkoituksena on estää 1 artiklassa tarkoitetut rahoitukseen liittyvät stressitilanteet tai yhteisöjen kaatuminen ja järjestelmäriskit;

| b) | se estää luottolaitoksia, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa; kansallisessa lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää rajoitetuista poikkeuksista, jotka antavat talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä vastaanottavalle luottolaitokselle mahdollisuuden toteuttaa riskejä vähentäviä toimintoja, joiden tarkoituksena on luottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito, sekä tarjota asiakkaille rajoitettuja riskienhallintapalveluja; |
| --- | --- |

b)

se estää luottolaitoksia, jotka ottavat vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, harjoittamasta säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä ja pitämästä rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa; kansallisessa lainsäädännössä voidaan kuitenkin säätää rajoitetuista poikkeuksista, jotka antavat talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä vastaanottavalle luottolaitokselle mahdollisuuden toteuttaa riskejä vähentäviä toimintoja, joiden tarkoituksena on luottolaitoksen pääoman, likviditeetin ja rahoituksen vakaa hoito, sekä tarjota asiakkaille rajoitettuja riskienhallintapalveluja;

| c) | jos luottolaitos, joka ottaa vastaan talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, kuuluu konserniin, kansallisella lainsäädännöllä varmistetaan, että luottolaitos on oikeudellisesti eriytetty konserniin kuuluvista yhteisöistä, jotka harjoittavat säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä tai pitävät rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa, ja kyseisessä lainsäädännössä säädetään seuraavaa:








  i) | luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, voi tehdä päätöksiä itsenäisesti muista konserniin kuuluvista yhteisöistä riippumatta; |
| --- | --- | --- |

c)

jos luottolaitos, joka ottaa vastaan talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, kuuluu konserniin, kansallisella lainsäädännöllä varmistetaan, että luottolaitos on oikeudellisesti eriytetty konserniin kuuluvista yhteisöistä, jotka harjoittavat säänneltyä sijoitustoimintaa päämiehenä tai pitävät rahoitusvaroja kaupankäyntitarkoituksessa, ja kyseisessä lainsäädännössä säädetään seuraavaa:

i)

luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, voi tehdä päätöksiä itsenäisesti muista konserniin kuuluvista yhteisöistä riippumatta;

| ii) | luottolaitoksella, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, on ylin hallintoelin, joka on riippumaton muista konserniin kuuluvista yhteisöistä ja riippumaton itse luottolaitoksesta; |
| --- | --- |

ii)

luottolaitoksella, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, on ylin hallintoelin, joka on riippumaton muista konserniin kuuluvista yhteisöistä ja riippumaton itse luottolaitoksesta;

| iii) | luottolaitokseen, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, sovelletaan sille itselleen asetettuja pääoma- ja likviditeettivaatimuksia; |
| --- | --- |

iii)

luottolaitokseen, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, sovelletaan sille itselleen asetettuja pääoma- ja likviditeettivaatimuksia;

| iv) | luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, ei saa tehdä sopimuksia tai toteuttaa liiketoimia muiden konserniin kuuluvien yhteisöjen kanssa muilla kuin sellaisilla ehdoilla, jotka vastaavat 13 artiklan 7 kohdan tarkoitettuja ehtoja. |
| --- | --- |

iv)

luottolaitos, joka ottaa vastaan talletussuojan piiriin kuuluvia talletuksia yksityishenkilöiltä ja pk-yrityksiltä, ei saa tehdä sopimuksia tai toteuttaa liiketoimia muiden konserniin kuuluvien yhteisöjen kanssa muilla kuin sellaisilla ehdoilla, jotka vastaavat 13 artiklan 7 kohdan tarkoitettuja ehtoja.

2.   Jäsenvaltion, joka haluaa saada poikkeuksen kyseisen kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan kuuluvalle luottolaitokselle, on lähetettävä komissiolle poikkeusta koskeva pyyntö ja liitettävä siihen pyynnön kohteena olevaa luottolaitosta valvovan toimivaltaisen viranomaisen myönteinen lausunto. Pyynnössä on esitettävä kaikki kyseisen kansallisen lainsäädännön arvioimiseen tarvittavat tiedot ja ilmoitettava, mitä luottolaitoksia pyydetty poikkeus koskee. Jos komissio katsoo, ettei sillä ole kaikkia tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan.

Komission saatua kaikki tiedot, jotka se katsoo tarvittavan poikkeuspyynnön arvioimiseen, se ilmoittaa pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle yhden kuukauden kuluessa pitävänsä toimitettuja tietoja riittävinä.

Kun komissio on kuullut EPV:tä suunnitellun päätöksenä perusteista ja mahdollisista vaikutuksista unionin rahoitusvakauteen ja sisämarkkinoiden toimintaan, se tekee viiden kuukauden kuluessa toisessa alakohdassa tarkoitetun ilmoituksen antamisesta täytäntöönpanopäätöksen, jossa todetaan, ettei kansallinen lainsäädäntö ole ristiriidassa tämän luvun kanssa, ja myönnetään poikkeus 1 kohdassa tarkoitetussa pyynnössä mainituille luottolaitoksille. Kun komissio aikoo ilmoittaa kansallisen lainsäädännön olevan ristiriidassa tämän luvun kanssa ja evätä poikkeuksen, se esittää vastalauseensa yksityiskohtaisesti ja antaa pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle mahdollisuuden esittää kirjallisia huomautuksia yhden kuukauden kuluessa komission vastalauseiden ilmoittamispäivästä. Komissio tekee kolmen kuukauden kuluessa tämän määräajan päättymisestä täytäntöönpanopäätöksen poikkeuksen myöntämisestä tai epäämisestä.

Jos kansallista lainsäädäntöä muutetaan, jäsenvaltion on annettava muutokset tiedoksi komissiolle. Komissio voi tarkastella kolmannessa alakohdassa tarkoitettua täytäntöönpanopäätöstä uudelleen.

Jos kansallista lainsäädäntöä, jonka ei ole ilmoitettu olevan ristiriidassa tämän luvun kanssa, ei sovelleta enää luottolaitoksen, jolle on myönnetty poikkeus tämän luvun vaatimuksia, poikkeus on peruutettava kyseisen luottolaitoksen osalta.

Komissio ilmoittaa päätöksestään EPV:lle. EPV julkaisee luettelon luottolaitoksista, joille on myönnetty poikkeus tämän artiklan mukaisesti. Luettelo pidetään jatkuvasti ajan tasalla.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 4 kohta ja muutoksen 1 perustelu.

Ks. tämän lausunnon 4 kohta ja muutoksen 1 perustelu.

Muutos 18

Muutos 18

22 artiklan 3a kohta (uusi)

Kynnysarvojen laskemista koskevat säännöt

Ei tekstiä.

”3a.   Kun lasketaan kynnysarvoja 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti sellaisille yksiköille, jotka ovat edeltäneen vuoden aikana muodostaneet keskittymän, laskenta perustuu yhdistyneiden yksikköjen yhteenlaskettuihin tileihin keskittymää edeltäneiden kahden vuoden ajalta.”

Perustelu

Perustelu

Luottolaitosten keskittymissä (esim. fuusio), joista syntyisi välittömästi ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva yksi luottolaitos, huomioon olisi otettava keskittymän muodostaneiden luottolaitosten yhteenlasketut luvut keskittymää edeltäneiden kahden vuoden ajalta, kun arvioidaan, saavuttaako uusi luottolaitos kynnysarvot. Ks. myös muutos 7.

Luottolaitosten keskittymissä (esim. fuusio), joista syntyisi välittömästi ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva yksi luottolaitos, huomioon olisi otettava keskittymän muodostaneiden luottolaitosten yhteenlasketut luvut keskittymää edeltäneiden kahden vuoden ajalta, kun arvioidaan, saavuttaako uusi luottolaitos kynnysarvot. Ks. myös muutos 7.

Muutos 19

Muutos 19

22 artiklan 4 kohta

Kynnysarvojen laskemista koskevat säännöt

”4.   Toimivaltaisen viranomaisen on [julkaisutoimisto lisää tarkan päivämäärän, joka on 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisemisesta] yksilöitävä luottolaitokset ja konsernit, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan 3 artiklan mukaisesti, ja ilmoitettava niistä välittömästi EPV:lle.

Saatuaan toimivaltaisen viranomaisen ilmoituksen EPV julkaisee ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun luettelon viipymättä. Luettelo pidetään jatkuvasti ajan tasalla.”

”4.   Toimivaltaisen viranomaisen on [julkaisutoimisto lisää tarkan päivämäärän, joka on 12 kuukauden kuluttua tämän asetuksen julkaisemisesta] yksilöitävä vuosittain luottolaitokset ja konsernit, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan 3 artiklan mukaisesti, ja ilmoitettava niistä välittömästi EPV:lle.

Saatuaan toimivaltaisen viranomaisen ilmoituksen EPV julkaisee ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun luettelon viipymättä. Luettelo pidetään jatkuvasti ajan tasalla.”

Perustelu

Perustelu

Tällä muutoksella halutaan varmistaa, että ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva luottolaitosten luettelo pidetään ajan tasalla, koska laitosten tiedot tai rakenne muuttuvat ajan kuluessa.

Tällä muutoksella halutaan varmistaa, että ehdotetun asetuksen soveltamisalaan kuuluva luottolaitosten luettelo pidetään ajan tasalla, koska laitosten tiedot tai rakenne muuttuvat ajan kuluessa.

Muutos 20

Muutos 20

28 artiklan 4 kohta

Hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet

”4.   Jäsenvaltioiden on kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettava toimivaltaisille viranomaisille valta määrätä ainakin seuraavia hallinnollisia seuraamuksia ja muita toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetuista rikkomisista:

| a) | määräys, jossa rikkomisesta vastuussa olevaa henkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä; |
| --- | --- |

a)

määräys, jossa rikkomisesta vastuussa olevaa henkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä;

| b) | vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden luovuttaminen, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

b)

vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden luovuttaminen, jos ne ovat määritettävissä;

| c) | julkinen varoitus, jossa ilmoitetaan vastuullinen henkilö ja rikkomisen luonne; |
| --- | --- |

c)

julkinen varoitus, jossa ilmoitetaan vastuullinen henkilö ja rikkomisen luonne;

| d) | toimiluvan peruuttaminen tai keskeyttäminen; |
| --- | --- |

d)

toimiluvan peruuttaminen tai keskeyttäminen;

| e) | vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä väliaikainen kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä; |
| --- | --- |

e)

vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä väliaikainen kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä;

| f) | rikkomisten toistuessa vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä pysyvä kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä; |
| --- | --- |

f)

rikkomisten toistuessa vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä pysyvä kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä;

| g) | sellaisten hallinnollisten taloudellisten enimmäisseuraamusten määrääminen, jotka ovat vähintään kolme kertaa niin suuret kuin rikkomisella saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää; |
| --- | --- |

g)

sellaisten hallinnollisten taloudellisten enimmäisseuraamusten määrääminen, jotka ovat vähintään kolme kertaa niin suuret kuin rikkomisella saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää;

| h) | kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, vähintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana tämän asetuksen voimaantulopäivänä; |
| --- | --- |

h)

kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, vähintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana tämän asetuksen voimaantulopäivänä;

| i) | kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, joiden määrä on vähintään 10 prosenttia oikeushenkilön ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan tilinpäätöksen mukaisesta vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta; jos oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryritys, jonka on laadittava direktiivin 2013/34/EU mukaisesti konsernitilinpäätös, kyseinen vuotuinen kokonaisliikevaihto on koko konsernin emoyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan vuotuisen konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaava tulotyyppi asianomaisen tilinpäätösjärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, joiden määrä on vähintään 10 prosenttia oikeushenkilön ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan tilinpäätöksen mukaisesta vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta; jos oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryritys, jonka on laadittava direktiivin 2013/34/EU mukaisesti konsernitilinpäätös, kyseinen vuotuinen kokonaisliikevaihto on koko konsernin emoyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan vuotuisen konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaava tulotyyppi asianomaisen tilinpäätösjärjestelmän mukaisesti;

Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimivaltaisilla viranomaisilla voi olla tässä kohdassa tarkoitettujen valtuuksien lisäksi muita valtuuksia, ja ne voivat säätää ankarammista ja soveltamisalaltaan laajemmista seuraamuksista kuin tässä kohdassa esitetään.”

”4.   Jäsenvaltioiden on kansallisen lainsäädännön mukaisesti annettava toimivaltaisille viranomaisille valta määrätä ainakin seuraavia hallinnollisia seuraamuksia ja muita toimenpiteitä 1 kohdassa tarkoitetuista rikkomisista:

| a) | määräys, jossa rikkomisesta vastuussa olevaa henkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä; |
| --- | --- |

a)

määräys, jossa rikkomisesta vastuussa olevaa henkilöä vaaditaan lopettamaan rikkominen ja olemaan toistamatta sitä;

| b) | vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden, jotka toimivaltainen viranomainen on arvioinut tämän saaneen tai välttäneen, luovuttaminen, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

b)

vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden, jotka toimivaltainen viranomainen on arvioinut tämän saaneen tai välttäneen, luovuttaminen, jos ne ovat määritettävissä;

| c) | julkinen varoitus, jossa ilmoitetaan vastuullinen henkilö ja rikkomisen luonne; |
| --- | --- |

c)

julkinen varoitus, jossa ilmoitetaan vastuullinen henkilö ja rikkomisen luonne;

| d) | toimiluvan peruuttaminen tai keskeyttäminen; |
| --- | --- |

d)

toimiluvan peruuttaminen tai keskeyttäminen;

| e) | vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä väliaikainen kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä; |
| --- | --- |

e)

vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä väliaikainen kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä;

| f) | rikkomisten toistuessa vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä pysyvä kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä; |
| --- | --- |

f)

rikkomisten toistuessa vastuulliseksi katsotulle luonnolliselle henkilölle määrättävä pysyvä kielto toimia johtotehtävissä 3 artiklassa tarkoitetussa yhteisössä;

| g) | hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään kaksi kertaa suuremmat kuin rikkomuksesta saatu taloudellinen hyöty, jos se voidaan määrittää; |
| --- | --- |

g)

hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, jotka ovat enintään kaksi kertaa suuremmat kuin rikkomuksesta saatu taloudellinen hyöty, jos se voidaan määrittää;

| h) | kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, korkeintaan 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana tämän asetuksen voimaantulopäivänä; |
| --- | --- |

h)

kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, korkeintaan 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset taloudelliset seuraamukset, tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana tämän asetuksen voimaantulopäivänä;

| i) | oikeushenkilön tapauksessa hallinnolliset taloudelliset seuraamukset 10 prosenttiin saakka yrityksen koko edellisen liiketoimintavuoden kokonaisnettoliikevaihdosta, joka sisältää bruttotulot, jotka koostuvat korkotuotoista ja vastaavista tuloista, tuotot osakkeista ja muista vaihtuva- tai kiinteätuottoisista arvopapereista ja saaduista palkkioista asetuksen (EU) N:o 575/2013 316 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

i)

oikeushenkilön tapauksessa hallinnolliset taloudelliset seuraamukset 10 prosenttiin saakka yrityksen koko edellisen liiketoimintavuoden kokonaisnettoliikevaihdosta, joka sisältää bruttotulot, jotka koostuvat korkotuotoista ja vastaavista tuloista, tuotot osakkeista ja muista vaihtuva- tai kiinteätuottoisista arvopapereista ja saaduista palkkioista asetuksen (EU) N:o 575/2013 316 artiklan mukaisesti.

| g) | sellaisten hallinnollisten taloudellisten enimmäisseuraamusten määrääminen, jotka ovat vähintään kolme kertaa niin suuret kuin rikkomisella saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää; |
| --- | --- |

g)

sellaisten hallinnollisten taloudellisten enimmäisseuraamusten määrääminen, jotka ovat vähintään kolme kertaa niin suuret kuin rikkomisella saadut voitot tai vältetyt tappiot, jos ne voidaan määrittää;

| h) | kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, vähintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana tämän asetuksen voimaantulopäivänä; |
| --- | --- |

h)

kun on kyse luonnollisesta henkilöstä, vähintään 5 000 000 euron suuruiset hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset tai niissä jäsenvaltioissa, joissa euro ei ole virallinen valuutta, vastaava arvo kansallisena valuuttana tämän asetuksen voimaantulopäivänä;

| i) | kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, joiden määrä on vähintään 10 prosenttia oikeushenkilön ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan tilinpäätöksen mukaisesta vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta; jos oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryritys, jonka on laadittava direktiivin 2013/34/EU mukaisesti konsernitilinpäätös, kyseinen vuotuinen kokonaisliikevaihto on koko konsernin emoyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan vuotuisen konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaava tulotyyppi asianomaisen tilinpäätösjärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

i)

kun on kyse oikeushenkilöstä, hallinnolliset taloudelliset enimmäisseuraamukset, joiden määrä on vähintään 10 prosenttia oikeushenkilön ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan tilinpäätöksen mukaisesta vuotuisesta kokonaisliikevaihdosta; jos oikeushenkilö on emoyritys tai sellaisen emoyrityksen tytäryritys, jonka on laadittava direktiivin 2013/34/EU mukaisesti konsernitilinpäätös, kyseinen vuotuinen kokonaisliikevaihto on koko konsernin emoyrityksen ylimmän hallintoelimen hyväksymän viimeisen käytettävissä olevan vuotuisen konsernitilinpäätöksen mukainen vuotuinen kokonaisliikevaihto tai vastaava tulotyyppi asianomaisen tilinpäätösjärjestelmän mukaisesti;

Jäsenvaltiot voivat säätää, että toimivaltaisilla viranomaisilla voi olla tässä kohdassa tarkoitettujen valtuuksien lisäksi muita valtuuksia, ja ne voivat säätää ankarammista ja soveltamisalaltaan laajemmista seuraamuksista kuin tässä kohdassa esitetään.”

Perustelu

Perustelu

Muutoksella yhtenäistettäisiin ehdotetun asetuksen taloudelliset seuraamukset direktiivin 2013/36/EU mukaisiksi. Ks. tämän lausunnon 6 kohta.

Muutoksella yhtenäistettäisiin ehdotetun asetuksen taloudelliset seuraamukset direktiivin 2013/36/EU mukaisiksi. Ks. tämän lausunnon 6 kohta.

Muutos 21

Muutos 21

28 artiklan 6 kohta (uusi)

Hallinnolliset seuraamukset ja toimenpiteet

Ei tekstiä.

”6.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetun rikkomisen yhteydessä EKP voi toimivaltaisena viranomaisena määrätä asetuksen (EU) N:o 1024/2013 18 artiklassa säädettyjä seuraamuksia.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 6 kohta.

Ks. tämän lausunnon 6 kohta.

Muutos 22

Muutos 22

29 artikla

Valvontavaltuuksien käyttö ja seuraukset

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määritettäessä hallinnollisten seuraamusten tyyppiä ja tasoa toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki merkitykselliset seikat, joihin kuuluvat esimerkiksi

| a) | rikkomisen vakavuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

rikkomisen vakavuus ja kesto;

| b) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön vastuun aste; |
| --- | --- |

b)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön vastuun aste;

| c) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön taloudellinen vahvuus, jota osoittavat esimerkiksi oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai luonnollisen henkilön vuosiansiot; |
| --- | --- |

c)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön taloudellinen vahvuus, jota osoittavat esimerkiksi oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai luonnollisen henkilön vuosiansiot;

| d) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden suuruus, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

d)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden suuruus, jos ne ovat määritettävissä;

| e) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön yhteistyön aste toimivaltaisen viranomaisen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa henkilön luopuminen saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista; |
| --- | --- |

e)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön yhteistyön aste toimivaltaisen viranomaisen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa henkilön luopuminen saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista;

| f) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön aiemmat rikkomiset; |
| --- | --- |

f)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön aiemmat rikkomiset;

| g) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön toimenpiteet, joilla estetään rikkomisen toistuminen; |
| --- | --- |

g)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön toimenpiteet, joilla estetään rikkomisen toistuminen;

| h) | rikkomisen mahdolliset koko järjestelmää koskevat seuraukset.” |
| --- | --- |

h)

rikkomisen mahdolliset koko järjestelmää koskevat seuraukset.”

”1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että määritettäessä hallinnollisten seuraamusten tyyppiä ja tasoa toimivaltaiset viranomaiset ottavat huomioon kaikki merkitykselliset seikat, joihin kuuluvat esimerkiksi

| a) | rikkomisen vakavuus ja kesto; |
| --- | --- |

a)

rikkomisen vakavuus ja kesto;

| b) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön vastuun aste; |
| --- | --- |

b)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön vastuun aste;

| c) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön taloudellinen vahvuus, jota osoittavat esimerkiksi oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai luonnollisen henkilön vuosiansiot; |
| --- | --- |

c)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön taloudellinen vahvuus, jota osoittavat esimerkiksi oikeushenkilön kokonaisliikevaihto tai luonnollisen henkilön vuosiansiot;

| d) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden, jotka toimivaltainen viranomainen on arvioinut tämän saaneen tai välttäneen, suuruus, jos ne ovat määritettävissä; |
| --- | --- |

d)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön saamien voittojen tai välttämien tappioiden, jotka toimivaltainen viranomainen on arvioinut tämän saaneen tai välttäneen, suuruus, jos ne ovat määritettävissä;

| e) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön yhteistyön aste toimivaltaisen viranomaisen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa henkilön luopuminen saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista; |
| --- | --- |

e)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön yhteistyön aste toimivaltaisen viranomaisen kanssa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tarvetta varmistaa henkilön luopuminen saamistaan voitoista tai välttämistään tappioista;

| f) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön aiemmat rikkomiset; |
| --- | --- |

f)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön aiemmat rikkomiset;

| g) | rikkomisesta vastuussa olevan henkilön toimenpiteet, joilla estetään rikkomisen toistuminen; |
| --- | --- |

g)

rikkomisesta vastuussa olevan henkilön toimenpiteet, joilla estetään rikkomisen toistuminen;

| h) | rikkomisen mahdolliset koko järjestelmää koskevat seuraukset.” |
| --- | --- |

h)

rikkomisen mahdolliset koko järjestelmää koskevat seuraukset.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 6 kohta.

Ks. tämän lausunnon 6 kohta.

Muutos 23

Muutos 23

34 artikla

Uudelleentarkastelu

”Komissio seuraa säännöllisesti, miten tässä asetuksessa vahvistetut säännöt vaikuttavat 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen ja unionin koko rahoitusjärjestelmän vakauteen, ottaen huomioon markkinarakenteen muutokset ja tällä asetuksella säänneltyjen yhteisöjen kehitys ja toiminta, sekä tekee aiheelliset ehdotukset. Uudelleentarkastelussa olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota 3 artiklassa tarkoitettujen kynnysarvojen soveltamiseen, 6 artiklassa säädetyn kiellon soveltamiseen ja toimivuuteen, 8 artiklassa tarkoitettujen toimintojen valikoimaan ja 9 artiklassa säädettyjen parametrien sopivuuteen. Otettuaan huomioon toimivaltaisten viranomaisten näkemykset komissio antaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 ja säännöllisesti sen jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa käsitellään muun muassa edellä mainittuja seikkoja ja johon sisällytetään tarvittaessa säädösehdotus.”

”Komissio seuraa säännöllisesti, miten tässä asetuksessa vahvistetut säännöt vaikuttavat 1 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen ja unionin koko rahoitusjärjestelmän vakauteen, ottaen huomioon markkinarakenteen muutokset ja tällä asetuksella säänneltyjen yhteisöjen kehitys ja toiminta, sekä tekee aiheelliset ehdotukset. Uudelleentarkastelussa olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota 3 artiklassa tarkoitettujen kynnysarvojen asianmukaisuuteen ja soveltamiseen, 6 artiklassa säädetyn kiellon soveltamiseen ja toimivuuteen, mukaan lukien samassa artiklassa säädetyt kiellon poikkeukset, 8 artiklassa tarkoitettujen toimintojen valikoimaan ja 9 artiklassa säädettyjen parametrien sopivuuteen. Otettuaan huomioon toimivaltaisten viranomaisten näkemykset komissio antaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020 ja säännöllisesti sen jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa käsitellään muun muassa edellä mainittuja seikkoja ja johon sisällytetään tarvittaessa säädösehdotus.”

Perustelu

Perustelu

Ks. tämän lausunnon 1.2 ja 2.3 kohta.

Ks. tämän lausunnon 1.2 ja 2.3 kohta.

---

(1)  Lihavointi tekstissä osoittaa EKP:n lisättäväksi ehdottaman uuden tekstin. Tekstissä oleva yliviivaus osoittaa EKP:n poistettavaksi ehdottaman tekstin.

1

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/26

---

Euron kurssi (1)

24. huhtikuuta 2015

(2015/C 137/03)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,0824 |
| JPY | Japanin jeniä | 129,36 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4607 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,71590 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,3816 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0338 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,4750 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,454 |
| HUF | Unkarin forinttia | 301,48 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0131 |
| RON | Romanian leuta | 4,4162 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,9565 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3884 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3118 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,3886 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,4305 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,4477 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 167,10 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,1863 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 6,7053 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6075 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 14 021,41 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 3,8686 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 47,930 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 55,4355 |
| THB | Thaimaan bahtia | 35,232 |
| BRL | Brasilian realia | 3,2183 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,6235 |
| INR | Intian rupiaa | 68,8001 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,0824

JPY

Japanin jeniä

129,36

DKK

Tanskan kruunua

7,4607

GBP

Englannin puntaa

0,71590

SEK

Ruotsin kruunua

9,3816

CHF

Sveitsin frangia

1,0338

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,4750

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,454

HUF

Unkarin forinttia

301,48

PLN

Puolan zlotya

4,0131

RON

Romanian leuta

4,4162

TRY

Turkin liiraa

2,9565

AUD

Australian dollaria

1,3884

CAD

Kanadan dollaria

1,3118

HKD

Hongkongin dollaria

8,3886

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,4305

SGD

Singaporen dollaria

1,4477

KRW

Etelä-Korean wonia

1 167,10

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,1863

CNY

Kiinan juan renminbiä

6,7053

HRK

Kroatian kunaa

7,6075

IDR

Indonesian rupiaa

14 021,41

MYR

Malesian ringgitiä

3,8686

PHP

Filippiinien pesoa

47,930

RUB

Venäjän ruplaa

55,4355

THB

Thaimaan bahtia

35,232

BRL

Brasilian realia

3,2183

MXN

Meksikon pesoa

16,6235

INR

Intian rupiaa

68,8001

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/27

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (1)

(Ilmoitus nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään oikeuttavaa yksinomaista lupaa (ns. Permis de Parentis Maritime Sud) koskevasta hakemuksesta)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 137/04)

Yritykset Red Rio Petroleum Ltd., jonka päätoimipaikan osoite on No. 69, 9 Albert Embankment, London SE1 7HD, Yhdistynyt kuningaskunta, ja Saturn Petroleum Ltd. (TM Services (UK) Ltd.), jonka päätoimipaikan osoite on 5 Charterhouse Sq, London EC1M 6PX, Yhdistynyt kuningaskunta, ovat 30. kesäkuuta 2014 hakeneet viideksi vuodeksi yksinomaista lupaa tavanomaisten nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen etsintään (ns. Parentis Maritime Sud -lupa) alueella, joka kuuluu Landesin ja Pyrénées-Atlantiquesin departementteihin.

Kyseistä aluetta rajaavat seuraavia kulmapisteitä yhdistävät suorat linjat:

| Kulmapiste | RGF93 – Nollapituuspiirinä Greenwichin pituuspiiri |
| --- | --- |
| A | Piste, jossa leveyspiiri 44°06′00′′ leikkaa Ranskan ja Espanjan talousalueiden välisen rajaviivan |
| B | Piste, jossa leveyspiiri 44°06′00′′ leikkaa Ranskan Atlantin rannikon rantaviivan. |
| C | Piste, jossa Ranskan Atlantin rannikon rantaviiva leikkaa Ranskan ja Espanjan välisen rajan |

Kulmapiste

RGF93 – Nollapituuspiirinä Greenwichin pituuspiiri

A

Piste, jossa leveyspiiri 44°06′00′′ leikkaa Ranskan ja Espanjan talousalueiden välisen rajaviivan

B

Piste, jossa leveyspiiri 44°06′00′′ leikkaa Ranskan Atlantin rannikon rantaviivan.

C

Piste, jossa Ranskan Atlantin rannikon rantaviiva leikkaa Ranskan ja Espanjan välisen rajan

Näin määritetty pinta-ala on noin 3 587 km2.

Hakemusten esittäminen ja luvan myöntämisperusteet

Parentis Maritime Sud -lupahakemuksen ja kilpailevien hakemusten esittäjien on todistettava täyttävänsä luvan myöntämisen ehdot, jotka on määritelty etsimisluvista ja maanalaisista varastoista 2. kesäkuuta 2006 annetun asetuksen 2006-648, sellaisena kuin se on muutettuna, 4 ja 5 §:ssä (Ranskan tasavallan virallinen lehti, 3.6.2006).

Kiinnostuneet yritykset voivat lähettää kilpailevan hakemuksensa yhdeksänkymmenen päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on esitetty
  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 374 joulukuun 30. päivänä 1994 sivulla 11 julkaistussa ilmoituksessa hiilivetyjen etsimislupien hankkimisesta Ranskassa ja joista säädetään Ranskan 2. kesäkuuta 2006 etsimisluvista ja maanalaisista varastoista antamassa asetuksessa 2006-648, sellaisena kuin se on muutettuna (Ranskan tasavallan virallinen lehti, 3.6.2006).

Kilpailevat hakemukset on toimitettava ekologian, energian ja kestävän kehityksen ministeriöön jäljempänä ilmoitettuun osoitteeseen. Päätökset Parentis Maritime Sud -lupahakemuksesta ja kilpailevista hakemuksista tehdään viimeistään 16. elokuuta 2016.

Toiminnan harjoittamista ja lopettamista koskevat ehdot

Hakijoita pyydetään tutustumaan kaivoslain (code minier) – L. 161-1 §:ään ja L. 161-2 §:ään sekä kaivostöistä, maanalaisesta varastoinnista ja niitä koskevista säännöistä 2. kesäkuuta 2006 annettuun asetukseen N:o 2006-649 (Ranskan tasavallan virallinen lehti, 3.6.2006).

Lisätietoja on saatavissa ekologian, energian ja kestävän kehityksen ministeriöstä seuraavasta osoitteesta: Bureau exploration et production des hydrocarbures, Tour Séquoia, 1 place Carpeaux, 92800 Puteaux, Ranska, p. +33 140819527.

Yllämainittuihin säädösteksteihin voi tutustua Légifrance-verkkosivustolla osoitteessa http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994, s. 3.

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/28

---

Ilmoitus tiettyjen tasoitustoimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

(2015/C 137/05)

1.   Euroopan komissio ilmoittaa muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 11 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 (1) 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti, että jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti, jäljempänä mainittujen tasoitustoimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä.

2.   Menettely

Unionin tuottajat voivat esittää kirjallisen tarkastelupyynnön. Pyynnössä on oltava riittävä näyttö siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti tuetun tuonnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella kyseisiä toimenpiteitä, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja unionin tuottajille annetaan tilaisuus täsmentää tai todistaa vääräksi tarkastelupyynnössä esitettyjä näkökohtia tai esittää niitä koskevia huomautuksia.

3.   Määräaika

Edellä esitetyn perusteella unionin tuottajat voivat jättää kirjallisen tarkastelupyynnön Euroopan komissiolle (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1000 Brussels, Belgium (2)) milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

4.   Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit ja niiden keskeiset komponentit (kennot) | Kiinan kansantasavalta | Tasoitustulli | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1239/2013 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevan lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 66). | 7.12.2015 |
| Sitoumukset | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/707/EU (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 214). |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä (3)

Kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit ja niiden keskeiset komponentit (kennot)

Kiinan kansantasavalta

Tasoitustulli

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1239/2013 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevan lopullisen tasoitustullin käyttöönotosta (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 66).

7.12.2015

Sitoumukset

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/707/EU (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 214).

---

(1)  EUVL L 188, 18.7.2009, s. 93.

(2)  Faksi +32 22956505.

(3)  Toimenpiteen voimassaolo päättyy tässä sarakkeessa mainittuna päivänä keskiyöllä.

---

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/29

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

(2015/C 137/06)

1.   Komissio ilmoittaa polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, että jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä, jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti.

2.   Menettely

Unionin tuottajat voivat esittää kirjallisen tarkastelupyynnön. Pyynnössä on oltava riittävä näyttö siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella kyseisiä toimenpiteitä, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja unionin tuottajille annetaan tilaisuus täsmentää tai todistaa vääräksi tarkastelupyynnössä esitettyjä näkökohtia tai esittää niitä koskevia huomautuksia.

3.   Määräaika

Edellä esitetyn perusteella unionin tuottajat voivat jättää kirjallisen tarkastelupyynnön Euroopan komissiolle (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1000 Brussels, Belgium (2)) milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

4.   Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit ja niiden keskeiset komponentit (kennot) | Kiina | Polkumyyntitulli | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1238/2013 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja tässä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 1). | 7.12.2015 |
| Sitoumukset | Komission täytäntöönpanopäätös 2013/707/EU (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 214). |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä (3)

Kiteisestä piistä valmistetut aurinkosähkömoduulit ja niiden keskeiset komponentit (kennot)

Kiina

Polkumyyntitulli

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1238/2013 Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tai sieltä lähetettyjen kiteisestä piistä valmistettujen aurinkosähkömoduulien ja niiden keskeisten komponenttien (kennot) tuontia koskevan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta ja tässä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 1).

7.12.2015

Sitoumukset

Komission täytäntöönpanopäätös 2013/707/EU (EUVL L 325, 5.12.2013, s. 214).

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Faksi +32 22956505.

(3)  Toimenpiteen voimassaolo päättyy tässä sarakkeessa mainittuna päivänä keskiyöllä.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 25.4.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 137/30 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 137/30

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.7529 – Mohawk Industries / International Flooring Systems)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2015/C 137/07)

| 1. | Komissio vastaanotti 17. huhtikuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Mohawk Industries, Inc (Mohawk) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä International Flooring Systems S.A (IFS) ostamalla osakkeita. Samasta keskittymästä ilmoitettiin komissiolle jo 2. maaliskuuta 2015, mutta ilmoitus peruttiin 24. maaliskuuta 2015. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 17. huhtikuuta 2015 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys Mohawk Industries, Inc (Mohawk) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan luxemburgilaisessa yrityksessä International Flooring Systems S.A (IFS) ostamalla osakkeita. Samasta keskittymästä ilmoitettiin komissiolle jo 2. maaliskuuta 2015, mutta ilmoitus peruttiin 24. maaliskuuta 2015.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:
  —   Mohawk Industries: maailmanlaajuinen puupohjaisten paneelien, eristysaineiden ja useiden lattiatuotteiden, kuten kokolattiamattojen, mattojen, kovapuisten lattiapäällysteiden, laminaatin, keraamisten laattojen, lattiakivien ja vinyylilattioiden tuottaja ja toimittaja, jonka pääkonttori sijaitsee Yhdysvalloissa. Se myös lisensoi lattiatuotteiden valmistusteknologioiden teollis- ja tekijänoikeuksia. Euroopan talousalueella Mohawk toimii pääasiassa kokonaan omistamansa tytäryhtiön Unilinin kautta,
  —   IFS: luxemburgilainen yritysryhmä, jonka toimialana on vinyylilattioiden, laminaattilattioiden ja puupohjaisten paneelien, erityisesti MDF-raakalevyjen ja pinnoitettujen MDF-levyjen, tuotanto ja toimitus. Se myös lisensoi lattiatuotteiden valmistusteknologioiden teollis- ja tekijänoikeuksia. |
| --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—   Mohawk Industries: maailmanlaajuinen puupohjaisten paneelien, eristysaineiden ja useiden lattiatuotteiden, kuten kokolattiamattojen, mattojen, kovapuisten lattiapäällysteiden, laminaatin, keraamisten laattojen, lattiakivien ja vinyylilattioiden tuottaja ja toimittaja, jonka pääkonttori sijaitsee Yhdysvalloissa. Se myös lisensoi lattiatuotteiden valmistusteknologioiden teollis- ja tekijänoikeuksia. Euroopan talousalueella Mohawk toimii pääasiassa kokonaan omistamansa tytäryhtiön Unilinin kautta,

—   IFS: luxemburgilainen yritysryhmä, jonka toimialana on vinyylilattioiden, laminaattilattioiden ja puupohjaisten paneelien, erityisesti MDF-raakalevyjen ja pinnoitettujen MDF-levyjen, tuotanto ja toimitus. Se myös lisensoi lattiatuotteiden valmistusteknologioiden teollis- ja tekijänoikeuksia.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7529 – Mohawk Industries / International Flooring Systems seuraavaan osoitteeseen:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä M.7529 – Mohawk Industries / International Flooring Systems seuraavaan osoitteeseen:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

---