# Euroopa Liidu C 222/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 222 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide7. juuli 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 222

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide7. juuli 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2015/C 222/01 | Nõukogu akt, 4. detsember 2014, millega pikendatakse Europoli asedirektori ametiaega | 1 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 222/02 | Euro vahetuskurss | 3 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2015/C 222/03 | Leedu riikliku reguleeriva asutuse Hindade ja Energia Riikliku Kontrollikomisjoni (edaspidi Leedu kontrollikomisjon) teade kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) artikli 10 lõikega 2 äriühingu AB Amber Grid määramise kohta maagaasi põhivõrguettevõtjaks Leedus | 4 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2015/C 222/01

Nõukogu akt, 4. detsember 2014, millega pikendatakse Europoli asedirektori ametiaega

1

Euroopa Komisjon

2015/C 222/02

Euro vahetuskurss

3

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2015/C 222/03

Leedu riikliku reguleeriva asutuse Hindade ja Energia Riikliku Kontrollikomisjoni (edaspidi Leedu kontrollikomisjon) teade kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) artikli 10 lõikega 2 äriühingu AB Amber Grid määramise kohta maagaasi põhivõrguettevõtjaks Leedus

4

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 222/04 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 5 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2015/C 222/04

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

5

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 7.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/1

---

NÕUKOGU AKT,

4. detsember 2014,

millega pikendatakse Europoli asedirektori ametiaega

(2015/C 222/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu otsust 2009/371/JSK, millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol), (1) eelkõige selle artikli 38 lõikeid 1–3,

võttes arvesse Europoli haldusnõukogu 4. juuni 2009. aasta otsust, millega kehtestatakse Europoli direktori ja asedirektori valimise, ametiaja pikendamise ja ametist vabastamise eeskiri, (2) ja eelkõige selle artikli 12 lõiget 1,

tegutsedes ametiasutusena, kes on volitatud nimetama ametisse Europoli direktori ja asedirektorid,

võttes arvesse haldusnõukogu arvamust

NING ARVESTADES JÄRGMIST:

| (1) | Nõukogu 20. oktoobri 2011. aasta aktiga (3) ametisse nimetatud Europoli asedirektori ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2015. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 20. oktoobri 2011. aasta aktiga (3) ametisse nimetatud Europoli asedirektori ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2015.

| (2) | Kooskõlas nõukogu otsuse (millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) artikli 38 lõikega 2 nimetatakse Europoli asedirektorid ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas nõukogu otsuse (millega asutatakse Euroopa Politseiamet (Europol)) artikli 38 lõikega 2 nimetatakse Europoli asedirektorid ametisse neljaks aastaks; samad isikud võib nimetada veel üheks ametiajaks.

| (3) | Haldusnõukogu esitas nõukogule arvamuse, tehes ettepaneku pikendada Europoli praeguse asedirektori Oldřich MARTINŮ ametiaega. |
| --- | --- |

(3)

Haldusnõukogu esitas nõukogule arvamuse, tehes ettepaneku pikendada Europoli praeguse asedirektori Oldřich MARTINŮ ametiaega.

| (4) | Nõukogu soovib haldusnõukogu arvamuse alusel pikendada asedirektor Oldřich MARTINŮ ametiaega, |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu soovib haldusnõukogu arvamuse alusel pikendada asedirektor Oldřich MARTINŮ ametiaega,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga pikendatakse Oldřich MARTINŮ ametiaega alates 1. novembrist 2015 kuni 31. oktoobrini 2019 palgaastme AD 14 1. järgu ametnikuna.

Artikkel 2

Käesolev akt jõustub selle vastuvõtmise päeval.

See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 4. detsember 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

A. ORLANDO

---

(1)  ELT L 121, 15.5.2009, lk 37.

1

(2)  ELT L 348, 29.12.2009, lk 3.

2

(3)  ELT C 310, 22.10.2011, lk 5.

3

---

Euroopa Komisjon

| 7.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/3

---

Euro vahetuskurss (1)

6. juuli 2015

(2015/C 222/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1008 |
| JPY | Jaapani jeen | 135,11 |
| DKK | Taani kroon | 7,4610 |
| GBP | Inglise nael | 0,70800 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3699 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0422 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,9095 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,135 |
| HUF | Ungari forint | 316,13 |
| PLN | Poola zlott | 4,2005 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4863 |
| TRY | Türgi liir | 2,9622 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4688 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3914 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5338 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6440 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4876 |
| KRW | Korea vonn | 1 241,95 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,6731 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,8337 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5750 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 700,08 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2018 |
| PHP | Filipiini peeso | 49,651 |
| RUB | Vene rubla | 62,1340 |
| THB | Tai baat | 37,257 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,4659 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4537 |
| INR | India ruupia | 69,8398 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1008

JPY

Jaapani jeen

135,11

DKK

Taani kroon

7,4610

GBP

Inglise nael

0,70800

SEK

Rootsi kroon

9,3699

CHF

Šveitsi frank

1,0422

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,9095

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,135

HUF

Ungari forint

316,13

PLN

Poola zlott

4,2005

RON

Rumeenia leu

4,4863

TRY

Türgi liir

2,9622

AUD

Austraalia dollar

1,4688

CAD

Kanada dollar

1,3914

HKD

Hongkongi dollar

8,5338

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6440

SGD

Singapuri dollar

1,4876

KRW

Korea vonn

1 241,95

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,6731

CNY

Hiina jüaan

6,8337

HRK

Horvaatia kuna

7,5750

IDR

Indoneesia ruupia

14 700,08

MYR

Malaisia ringit

4,2018

PHP

Filipiini peeso

49,651

RUB

Vene rubla

62,1340

THB

Tai baat

37,257

BRL

Brasiilia reaal

3,4659

MXN

Mehhiko peeso

17,4537

INR

India ruupia

69,8398

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 7.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/4 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/4

---

Leedu riikliku reguleeriva asutuse Hindade ja Energia Riikliku Kontrollikomisjoni (edaspidi „Leedu kontrollikomisjon”) teade kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/73/EÜ (mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ) artikli 10 lõikega 2 äriühingu AB Amber Grid määramise kohta maagaasi põhivõrguettevõtjaks Leedus

(2015/C 222/03)

Pärast Leedu riikliku reguleeriva asutuse 10. aprilli 2015. aasta lõplikku otsust äriühingu AB Amber Grid sertifitseerimise kohta omandisuhtest eraldatud põhivõrguettevõtjana (Leedu kontrollikomisjoni 10. aprilli 2015. aasta resolutsioon nr O3-242 maagaasi põhivõrguettevõtja määramise ja maagaasi pakkumise litsentsi kohta) (direktiivi 2009/73/EÜ artikkel 9) teatas Leedu Euroopa Komisjonile nimetatud äriühingu ametlikust määramisest maagaasi põhivõrguettevõtjaks Leedus kooskõlas direktiivi 2009/73/EÜ artikliga 10.

Lisateavet saab järgmistel aadressidel:

| — | Rimgailė Baliūnaitė, Leedu kontrollikomisjoni gaasi- ja elektriosakonna elektriüksuse juhataja, tel: +370 52190710, e-post: rimgaile.baliunaite@regula.lt; |
| --- | --- |

—

Rimgailė Baliūnaitė, Leedu kontrollikomisjoni gaasi- ja elektriosakonna elektriüksuse juhataja, tel: +370 52190710, e-post: rimgaile.baliunaite@regula.lt;

| — | Rimas Valungevičius, Leedu kontrollikomisjoni gaasi- ja elektriosakonna gaasiüksuse peaspetsialist, tel: +370 52506185, e-post: rimas.valungevicius@regula.lt |
| --- | --- |

—

Rimas Valungevičius, Leedu kontrollikomisjoni gaasi- ja elektriosakonna gaasiüksuse peaspetsialist, tel: +370 52506185, e-post: rimas.valungevicius@regula.lt

Leedu kontrollikomisjoni veebisait äriühingu AB Amber Grid sertifitseerimise kohta:

http://www.regula.lt/en/Pages/TSO-unbundling-gas.aspx

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 7.7.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/5

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2015/C 222/04)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KNACK D’ALSACE”

ELi nr: FR-PGI-0005-1247 – 23.7.2014

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Knack d’Alsace”

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Toote liik

Klass 1.2. Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab

Toode „Knack d’Alsace” on peene tekstuuriga keeduvorst, mille ümbrisena kasutatakse ainult naturaalset lambasoolt. Vorsti kuumsuitsutatakse pöögipuiduga (saepuru, hakkpuit, halud ja laastud).

Peene tekstuuriga vorstimassi koostisesse kuulub

| — | taine sealiha ja kamarata seapekk, |
| --- | --- |

—

taine sealiha ja kamarata seapekk,

| — | veiseliha, |
| --- | --- |

—

veiseliha,

| — | lisaks lihapõhistele toorainetele ka purustatud jää, suhkur, sea- või veisevereplasma, sool, alkohol, vürtsid, vürtsiekstraktid, maitsetaimed, maitsetaimede ekstraktid, looduslikud maitse- ja lõhnaained ja spetsifikaadis lubatud lisandid. |
| --- | --- |

—

lisaks lihapõhistele toorainetele ka purustatud jää, suhkur, sea- või veisevereplasma, sool, alkohol, vürtsid, vürtsiekstraktid, maitsetaimed, maitsetaimede ekstraktid, looduslikud maitse- ja lõhnaained ja spetsifikaadis lubatud lisandid.

Peene tekstuuriga vorstimassi (v.a looduslik lambasool) koostisest on

| — | vähemalt 70 % toores liha (veise- ja sealiha); |
| --- | --- |

—

vähemalt 70 % toores liha (veise- ja sealiha);

| — | veiseliha vähemalt 7 %; |
| --- | --- |

—

veiseliha vähemalt 7 %;

| — | sealiha (tai ja pekk) vähemalt 30 %. |
| --- | --- |

—

sealiha (tai ja pekk) vähemalt 30 %.

Protsendiline osakaal on väljendatud vorstimassi kogukaalu suhtes töötlemise alguses.

Füüsikalised omadused

Füüsikalised omadused

„Knack d’Alsace” on kergelt kaarjas 2–30 cm pikkune toode, mille läbimõõt on 20–28 mm.

Toode on vetruv ja sile ning seda kattev lambasool on hästi pingul. Toodet „Knack d’Alsace” katva lambasoole värv on

| — | ühtlaselt pruunikas, kui vorsti on ainult suitsutatud, |
| --- | --- |

—

ühtlaselt pruunikas, kui vorsti on ainult suitsutatud,

| — | või roosast oranžini, sest pärast suitsutamist võib toode „Knack d’Alsace” värvuda looduslike värvainete või loodusliku tooraine mõjul. |
| --- | --- |

—

või roosast oranžini, sest pärast suitsutamist võib toode „Knack d’Alsace” värvuda looduslike värvainete või loodusliku tooraine mõjul.

Toote „Knack d’Alsace” lõikekohal on vorstimass heleroosat värvi, tihke ja elastse tekstuuriga.

Hammustamisel on toode kõmpsuv (kohalikus kõnepruugis knackant).

knackant

Looduslik suitsutamine annab tootele õrna suitsuse maitse.

Keemilised omadused (ilma sooleta)

Keemilised omadused (ilma sooleta)

| — | madala rasvasisaldusega toote niiskusesisaldus – 80 % |
| --- | --- |

—

madala rasvasisaldusega toote niiskusesisaldus – 80 %

| — | rasvasisaldus – 26 % |
| --- | --- |

—

rasvasisaldus – 26 %

(rasvatustatud toote 80 % niiskusesisalduse kohta):

(rasvatustatud toote 80 % niiskusesisalduse kohta):

| — | lahustuvate suhkrute sisaldus kokku – 1 % |
| --- | --- |

—

lahustuvate suhkrute sisaldus kokku – 1 %

| — | kollageeni/proteiidide suhe – 18 % |
| --- | --- |

—

kollageeni/proteiidide suhe – 18 %

| — | nitritisisaldus – 150 mg/kg |
| --- | --- |

—

nitritisisaldus – 150 mg/kg

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Kasutatakse värsket liha, vaid lõikamisjäägid võivad tervisekaalutlustel olla külmutatud.

Kastreerimata isasloomade, ühe munandiga ja peitmunandiliste isasloomade liha ning lihamassi kasutamine on keelatud.

Taine sealiha saadakse järgmistest jaotustükkidest: sink, abatükk, ribitükk, seljatükk ja lõikamisjäägid.

Pekk võib olla selja-, aba-, singi- ja kaelatüki pekk. Jahutatud või külmutatud peki kasutamine ja kamara lisamine on keelatud.

Rupsi ei kasutata, v.a kaelal asetsev harknääre.

Kasutatakse veiseliha, mille rasvasisaldus on 15–20 %.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Geograafilises piirkonnas peavad toimuma järgmised tootmisetapid: tükeldamine/hakkimine, soolamine ja suitsutamine/kuumtöötlemine ja jahutamine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Märgistusel peab olema nimetus „Knack d’Alsace” ja Euroopa Liidu kaitstud geograafilise tähise logo.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Toote „Knack d’Alsace” geograafiline piirkond hõlmab kogu Alsace’i regiooni, st Bas-Rhini ja Haut-Rhini departemange.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Looduslikud tegurid

Looduslikud tegurid

Alsace’i geograafilise piirkonna metsadele on iseloomulik pöögirohkus. See on peamine puuliik, mis on piirkonnas kergesti kättesaadav.

Inimtegur

Inimtegur

Alsace on pikaajalise lihatoodete valmistamise traditsiooniga piirkond. „Knackwurst”, toote „Knack d’Alsace” eelkäija, ilmub Euroopa kirjalikesse dokumentidesse 16. sajandi alguses, 1575. aastal nimetab Jean Fischart seda oma raamatus „Geschichtklitterung”.

—   Pika ajalooga piirkond

Alsace’i piirkonna geograafiline asend Saksamaa piiri ääres on tugevasti mõjutanud selle piirkonna ajalugu ning lihatoodete valmistamisega seotud oskusteabe arengut. Ajaloo jooksul on Alsace’i piirkond kuulunud vaheldumisi nii Prantsusmaa kui ka Saksamaa koosseisu.

Enne 1870. aasta sõda oli Alsace’i piirkonna lihunike töö küll osaliselt mehhaniseeritud, kuid peamiselt ikkagi käsitöö.

Pärast Alsace’i annekteerimist Saksamaa poolt 1871. aastal asusid piirkonda elama tuhanded sakslased. Nende seas valis ligikaudu kolmekümmend Württembergi lihunikku oma elukohaks Strasbourgi. Nad tõid kaasa parendatud tootmistehnoloogia ja keerukamad seadmed. Nende tehnoloogia, mis oli mehhaniseeritum, võimaldas liha paremini töödelda ja valmistada peenema tekstuuriga hakkliha, kasutades enamasti täiskasvanud veiste liha. Eelkõige on nende teene, et elektrimootori turule ilmudes võeti ka väikestes käsitöönduslikes ettevõtetes kasutusele lihalõikurid. Need meistrid kasutasid kohalikku tööjõudu ja koolitasid õpipoisse, masinad ja kaasaegsed tootmismeetodid levisid tasapisi ka teistesse ettevõtetesse.

Esimese maailmasõja eelõhtul kehtestatud uute maksusätetega toetati kaudselt lihatoodete (eelkõige Alsace’i knack’ide) tootmist Alsace’is. Liha jaemüügi maksustamine vähendas oluliselt nende lihunike kasumit, kes piirdusid ainult liha turustamisega. Kuna lihatooteid ei maksustatud, hakkasid lihunikud ka lihatooteid valmistama.

knack

Sellest ajast valmistavad kõik Alsace’i piirkonna väikelihunikud ka lihatooteid.

—   Eriline oskusteave

Toote „Knack d’Alsace” valmistamiseks on vaja erilist oskusteavet. Vaatamata sellele, et osa tootmisetappe on automatiseeritud, on mitme olulise tootmisetapi puhul, näiteks liha hakkimisel ja vorstikestade täitmisel, inimeste töö siiski asendamatu.

Lihahakkija töö tulemusena saadakse peene tekstuuriga pastataoline vorstimass. Selles etapis lisatakse vorstimassile vajalikud koostisained, nagu näiteks peenestatud jää, mis aitab vältida segu kvaliteeti halvendavat temperatuuritõusu. Lihahakkija kohandab lisatava jää kogust vastavalt segu konsistentsile ja temperatuurile, mida pidevalt kontrollitakse. Töötaja kohandab ka vorstimassi hakkimise kestust ja kiirust sõltuvalt segu välimusest ja konsistentsist. Oskusteave tagab stabiilse segu tootmise: vorstimass on kleepuv, sile, ühtlane ja püsib hästi koos, selles ei ole suuri tükke. See on tähtis tootmisetapp, mis eeldab kogemustega omandatud oskusteavet ning väikeettevõttes tegeleb selle tootmisetapiga sageli omanik ise või spetsialiseerunud töötaja.

Vorstikesta täitmisel surutakse peene struktuuriga vorstimass naturaalsesse soolde. See nõuab töötajalt oskust hinnata katsumisel, kas täidist on piisavalt, võttes arvesse soole haprust.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Tootele „Knack d’Alsace” on iseloomulik tihke ja hamba all krõmpsuv tekstuur, sea-ja veiselihasisaldus ning õrn suitsune maitse.

Toote „Knack d’Alsace” hamba all krõmpsuv tekstuur on nii iseloomulik et sageli kasutatakse selle väljendamiseks omadussõna knackant. See on onomatopoeetiline sõna, mis jäljendab vorsti hammustamisel tekkivat heli.

knackant

Toote „Knack d’Alsace” hamba all krõmpsuv tekstuur ja tihke konsistents tagatakse sealihale veiseliha lisamisega, mille kiuline koostis on sealiha omast erinev.

Looduslik suitsutamine pöögipuiduga annab tootele „Knack d’Alsace” õrna suitsuse maitse.

5.3.   Toote teatava kvaliteedi ning vajaduse korral maine või muude omaduste ning geograafilise päritolu vaheline seos

Toote teatava kvaliteedi ning vajaduse korral maine või muude omaduste ning geograafilise päritolu vaheline seos

Toote „Knack d’Alsace” seos geograafilise päritolupiirkonnaga põhineb toote kvaliteedil ja mainel.

Alsace on pikaajalise lihatoodete valmistamise traditsiooniga piirkond, mida tõendavad 16. sajandist pärit kirjalikud viited.

Alsace’i ajalugu, eelkõige piirkonna annekteerimine Saksamaa poolt 1871. aastal ja enne Esimese maailmasõja puhkemist liha jaemüügile kehtestatud maks, aitas kaasa peene struktuuriga vorstimassi tootmise tehnoloogia arengule ning lihatoodete valmistaja elukutse kujunemisele. Ajalooline kontekst mõjutas oluliselt oskusteabe omandamist Alsace’i lihunike poolt ja aitas kaasa tootele „Knack d’Alsace” iseloomulike omaduste (st tihke ja hamba all krõmpsuv tekstuur, sea-ja veiselihasisaldus ning õrn suitsune maitse) väljakujunemisele.

Toote „Knack d’Alsace” hamba all krõmpsuv tekstuur on vorstimassi valmistaja oskusteabe tulemus, kes oskab valmistada peene struktuuriga vorstimassi, mis on kleepuv, sile, ühtlane ja püsib hästi koos. Ka vorstikesta täitmine eeldab kogemust, et täidetav sool oleks selle haprusele vaatamata piisavalt pingul. Töötaja hindab katsumisel, kas täidist on piisavalt, sest peamiselt sõltub just sellest lõpptoote hamba all krõmpsuv struktuur.

Veiseliha lisamine on seotud asjaoluga, et traditsiooniliselt on Alsace’i lihunikud valmistanud ka lihatooteid. Seega oli neil saadaval mitmekesine tooraine, mida nad täiuslikult väärindasid, kasutades veise jaotustükke vorstide tootmiseks. See omapära on seotud ka tootmistehnoloogiaga, mille tõid kaasa Württembergi lihunikud, kes õppisid varakult selgeks veiseliha sisaldavate vorstide tootmise.

Alsace’is levinud pöögi kasutamine vorstide suitsutamiseks annab tootele „Knack d’Alsace” tüüpilise suitsuse maitsenüansi. Pööki kasutatakse toote „Knack d’Alsace” suitsutamisel seetõttu, et see on Alsace’is kergesti kättesaadav ning puit võimaldab aeglast ja mittetäielikku põlemist, mis on vajalik sobiva, ilma kõrvalmõjudeta suitsu saamiseks. Alsace’is samuti laialt levinud okaspuude puidu kasutamine määrib suitsuahjusid.

Seega on Alsace’i lihatoodete valmistajad osanud kasutada loodusliku keskkonna ja ajalooliste asjaolude eeliseid, et omandada oskusteave, mis tagab tootele „Knack d’Alsace” iseloomulikud omadused ja teeb sellest Alsace’i tuntuima lihatoote.

Toode „Knack d’Alsace” on tuntust nautinud juba alates 17. sajandist, kui temast sai rahvapidustuste lahutamatu osa. Kui 1744. aasta septembris korraldati pidustused Louis XV tervenemise auks, pakuti Strasbourgi elanikele suures koguses vorste „Knack d’Alsace”. Lihatoodete valmistaja Frick esitles toodet „Knack d’Alsace” ka 1867. aastal Pariisis toimunud maailmanäitusel.

Toodet „Knack d’Alsace” pakutakse alati kõikidel Alsace’i külapidudel, kokteilipidudel ja vastuvõttudel. Vorste serveeritakse paarikaupa papptaldrikul koos leiva ja maheda sinepiga. Ka hapukapsa garneeringuna kasutatakse enamasti toodet „Knack d’Alsace”.

Tootest „Knack d’Alsace” on kujunenud Alsace’i kokakunsti ja rahvuskultuuri sümbol, mille maine ulatub Alsace’i piiridest kaugemale. Toodet on nimetatud kõikides Alsace’i gastronoomiat käsitlevates teostes, nt 1969. aastal kirjastaja Saisons d’Alsace’i poolt avaldatud teoses „La gastronomie alsacienne” (kus on märgitud, et „Knack d’Alsace” on Alsace’i kuulsaim vorst) ja kirjastaja Albin Michel S.A. teatmeteose „Inventaire du patrimoine culinaire de la France” Alsace’ile pühendatud väljaandes.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

(Käesoleva määruse (2) artikli 6 lõike 1 teine lõik)

2

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3bb491ee-d1a8-433d-8da0-f8dca23e1b08

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

---