# Euroopan unionin L 165/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 165 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta30. kesäkuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 165

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta30. kesäkuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/995, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää käyttötoiminta ja liikenteen hallinta koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä annetun päätöksen 2012/757/EU muuttamisesta  (
  1
  ) | 1 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2015/995, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää käyttötoiminta ja liikenteen hallinta koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä annetun päätöksen 2012/757/EU muuttamisesta  (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.6.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 165/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/995,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2015,

Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä annetun päätöksen 2012/757/EU muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta yhteisössä 17 päivänä kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/57/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (2) 12 artiklan mukaan Euroopan rautatievirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistaa, että yhteentoimivuuden tekniset eritelmät, jäljempänä ’YTE:t’, mukautetaan tekniseen kehitykseen ja markkinasuuntauksiin sekä sosiaalisiin vaatimuksiin, ja ehdottaa komissiolle tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia YTE:iin. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2004 (2) 12 artiklan mukaan Euroopan rautatievirasto, jäljempänä ’virasto’, varmistaa, että yhteentoimivuuden tekniset eritelmät, jäljempänä ’YTE:t’, mukautetaan tekniseen kehitykseen ja markkinasuuntauksiin sekä sosiaalisiin vaatimuksiin, ja ehdottaa komissiolle tarpeelliseksi katsomiaan muutoksia YTE:iin.

| (2) | Komissio antoi 29 päivänä huhtikuuta 2010 tekemällään päätöksellä K(2010) 2576 virastolle tehtäväksi kehittää ja tarkistaa yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä siten, että ne saataisiin kattamaan Euroopan unionin koko rautatiejärjestelmä. Toimeksiannossa virastoa pyydettiin laajentamaan osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevan YTE:n soveltamisala kattamaan koko unionin rautatiejärjestelmä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio antoi 29 päivänä huhtikuuta 2010 tekemällään päätöksellä K(2010) 2576 virastolle tehtäväksi kehittää ja tarkistaa yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä siten, että ne saataisiin kattamaan Euroopan unionin koko rautatiejärjestelmä. Toimeksiannossa virastoa pyydettiin laajentamaan osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevan YTE:n soveltamisala kattamaan koko unionin rautatiejärjestelmä.

| (3) | Muun junahenkilökunnan toimenkuvista ja tehtävistä annetun komission kertomuksen (3) antamisen jälkeen komissio pyysi virastoa yksilöimään muun henkilökunnan osalta yleisimmät turvallisuuden kannalta kriittiset tehtävät, jotka eivät liity kalustoyksikköjen suunnitteluun / liikkuvaan kalustoon, sekä määrittämään komission päätöksen 2012/757/EU (4) (käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE) liitteen I lisäyksen J soveltamisalan. |
| --- | --- |

(3)

Muun junahenkilökunnan toimenkuvista ja tehtävistä annetun komission kertomuksen (3) antamisen jälkeen komissio pyysi virastoa yksilöimään muun henkilökunnan osalta yleisimmät turvallisuuden kannalta kriittiset tehtävät, jotka eivät liity kalustoyksikköjen suunnitteluun / liikkuvaan kalustoon, sekä määrittämään komission päätöksen 2012/757/EU (4) (käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskeva YTE) liitteen I lisäyksen J soveltamisalan.

| (4) | Virasto antoi 18 päivänä joulukuuta 2013 ja 18 päivänä heinäkuuta 2014 suositukset osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevan YTE:n muutoksista (ERA-REC-100-2013/REC ja ERA-REC-101-2014/REC). |
| --- | --- |

(4)

Virasto antoi 18 päivänä joulukuuta 2013 ja 18 päivänä heinäkuuta 2014 suositukset osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevan YTE:n muutoksista (ERA-REC-100-2013/REC ja ERA-REC-101-2014/REC).

| (5) | Sen vuoksi päätöstä 2012/757/EU olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi päätöstä 2012/757/EU olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädettävässä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä ei käsitellä kaikkia olennaisia vaatimuksia. Tekniset seikat, joita ei käsitellä YTE:ssä, on direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti yksilöitävä ”avoimina kohtina”, joita säännellään kussakin jäsenvaltiossa sovellettavilla kansallisilla säännöillä. |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädettävässä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa YTE:ssä ei käsitellä kaikkia olennaisia vaatimuksia. Tekniset seikat, joita ei käsitellä YTE:ssä, on direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti yksilöitävä ”avoimina kohtina”, joita säännellään kussakin jäsenvaltiossa sovellettavilla kansallisilla säännöillä.

| (7) | Kunkin jäsenvaltion olisi päivitettävä vastuulleen kuuluvien ratojen osalta täytäntöönpanosuunnitelma, jonka mukaisesti varmennetaan liitteessä esitetyn YTE:n täytäntöönpano ja sen kyseeseen tulevien osien noudattaminen. |
| --- | --- |

(7)

Kunkin jäsenvaltion olisi päivitettävä vastuulleen kuuluvien ratojen osalta täytäntöönpanosuunnitelma, jonka mukaisesti varmennetaan liitteessä esitetyn YTE:n täytäntöönpano ja sen kyseeseen tulevien osien noudattaminen.

| (8) | Nykyään rautatieliikennettä säännellään kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, että kyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alalla nykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Jäsenvaltioiden olisi siksi annettava tällaiset sopimukset komissiolle tiedoksi. |
| --- | --- |

(8)

Nykyään rautatieliikennettä säännellään kansallisilla, kahdenvälisillä, monikansallisilla tai kansainvälisillä sopimuksilla. On tärkeää, että kyseiset sopimukset eivät estä yhteentoimivuuden alalla nykyään tai tulevaisuudessa tapahtuvaa edistystä. Jäsenvaltioiden olisi siksi annettava tällaiset sopimukset komissiolle tiedoksi.

| (9) | Direktiivissä 2008/57/EY osajärjestelmä ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” määritellään toiminnalliseksi osajärjestelmäksi. Tästä syystä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n noudattamista ei arvioida silloin, kun annetaan lupa kalustoyksikön käyttöönottoon, vaan silloin, kun arvioidaan rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden turvallisuusjohtamisjärjestelmiä. |
| --- | --- |

(9)

Direktiivissä 2008/57/EY osajärjestelmä ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” määritellään toiminnalliseksi osajärjestelmäksi. Tästä syystä käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan YTE:n noudattamista ei arvioida silloin, kun annetaan lupa kalustoyksikön käyttöönottoon, vaan silloin, kun arvioidaan rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden turvallisuusjohtamisjärjestelmiä.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2008/57/EY 29 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2012/757/EU seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1, 2 ja 3 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla
  Kohde
  Hyväksytään liitteessä I esitetty koko Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).
  2 artikla
  Soveltamisala
  1.   Liitteessä I esitettyä YTE:ää sovelletaan direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2.5 kohdassa määriteltyyn Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmään ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta”.
  2.   YTE:ää sovelletaan seuraaviin verkkoihin:






  a) | direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkko; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1, 2 ja 3 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Kohde

Hyväksytään liitteessä I esitetty koko Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskeva yhteentoimivuuden tekninen eritelmä (YTE).

2 artikla

Soveltamisala

1.   Liitteessä I esitettyä YTE:ää sovelletaan direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2.5 kohdassa määriteltyyn Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmään ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta”.

2.   YTE:ää sovelletaan seuraaviin verkkoihin:

a)

direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkko;

| b) | direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkko ja |
| --- | --- |

b)

direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määritelty Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkko ja

| c) | rautatiejärjestelmän rataverkon muut osat unionissa. |
| --- | --- |

c)

rautatiejärjestelmän rataverkon muut osat unionissa.

Siihen eivät sisälly direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan 3 kohdassa mainitut tapaukset.

3 artikla

Avoimet kohdat

1.   Liitteen I lisäyksessä I tarkoitetuiksi ”avoimiksi kohdiksi” luokitelluissa kysymyksissä direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 3 kohdan mukaisessa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ovat ne kansalliset säännöt, joita sovelletaan jäsenvaltiossa, jossa käyttö tapahtuu.

2.   Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi asiaa koskevat kansalliset sääntönsä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2016.

3 a artikla

Erityistapaukset

1.   Liitteessä I olevassa 7.3 kohdassa tarkoitettujen erityistapausten osalta direktiivin 2008/57/EY 17 artiklan 3 kohdan mukaisessa yhteentoimivuuden tarkastamisessa noudatettavia ehtoja ovat ne kansalliset säännöt, joita sovelletaan jäsenvaltiossa, jossa käyttö tapahtuu.

2.   Kunkin jäsenvaltion on annettava muille jäsenvaltioille ja komissiolle tiedoksi asiaa koskevat kansalliset sääntönsä viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2016.

3 b artikla

Kahdenvälisiä sopimuksia koskevat ilmoitukset

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi seuraavantyyppiset sopimukset viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2016, mikäli niistä ei ole jo ilmoitettu komission päätöksen 2006/920/EY (5), päätöksen 2008/231/EY, päätöksen 2011/314/EU tai tämän päätöksen nojalla:

| a) | jäsenvaltioiden ja rautatieyritysten tai rataverkon haltijoiden väliset pysyvät tai väliaikaiset kansalliset sopimukset, jotka ovat suunnitellun junaliikennepalvelun hyvin erityisen tai paikallisen luonteen vuoksi välttämättömiä; |
| --- | --- |

a)

jäsenvaltioiden ja rautatieyritysten tai rataverkon haltijoiden väliset pysyvät tai väliaikaiset kansalliset sopimukset, jotka ovat suunnitellun junaliikennepalvelun hyvin erityisen tai paikallisen luonteen vuoksi välttämättömiä;

| b) | rautatieyritysten, rataverkon haltijoiden tai turvallisuusviranomaisten kahden- tai monenväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta; ja |
| --- | --- |

b)

rautatieyritysten, rataverkon haltijoiden tai turvallisuusviranomaisten kahden- tai monenväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta; ja

| c) | yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan väliset kansainväliset sopimukset tai jäsenvaltioiden rautatieyritysten tai rataverkon haltijoiden ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan väliset kansainväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta. |
| --- | --- |

c)

yhden tai useamman jäsenvaltion ja vähintään yhden kolmannen maan väliset kansainväliset sopimukset tai jäsenvaltioiden rautatieyritysten tai rataverkon haltijoiden ja vähintään yhden kolmannen maan rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan väliset kansainväliset sopimukset, joilla saadaan aikaan merkittävää paikallista tai alueellista yhteentoimivuutta.

3 c artikla

Loppuopasteen tyyppiä koskevista säännöistä ilmoittaminen

Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi liitteessä I olevassa 4.2.2.1.3.2 ja 4.2.2.1.3.3 kohdassa kuvatun loppuopasteen tyyppiä koskevat säännöt viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2016, mikäli niistä ei ole jo ilmoitettu komission päätöksen 2006/920/EY, päätöksen 2008/231/EY, päätöksen 2011/314/EU tai tämän päätöksen nojalla.

3 d artikla

Täytäntöönpanosäännöt

1.   Käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevan yhteentoimivan osajärjestelmän käyttöönotossa noudatettavat vaiheet on määritelty liitteessä I olevassa 7 jaksossa.

2.   Jäsenvaltioiden on laadittava liitteessä I olevan 7 jakson mukaisesti kansalliset käyttöönottosuunnitelmat, joissa kuvataan toimet, jotka ne aikovat toteuttaa tämän päätöksen noudattamiseksi.

Niiden on toimitettava käyttöönottosuunnitelmansa muille jäsenvaltioille ja komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2017. Jäsenvaltioiden on toimitettava tiedoksi myös mahdolliset kansallista käyttöönottosuunnitelmaa koskevat päivitykset.

3.   Komissio julkaisee kansalliset käyttöönottosuunnitelmat ja niiden myöhemmät päivitykset verkkosivustollaan ja ilmoittaa niistä jäsenvaltioille direktiivissä 2008/57/EY tarkoitetun komitean kautta.

4.   Jäsenvaltioiden, jotka ovat jo lähettäneet päivitetyt kansalliset käyttöönottosuunnitelmansa, ei tarvitse lähettää niitä uudelleen.

(5)  Komission päätös 2006/920/EY, tehty 11 päivänä elokuuta 2006, Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 359, 18.12.2006, s. 1).”"

| 2) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

2)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2015.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 881/2004, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan rautatieviraston perustamisesta (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 1).

2

(3)  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle muun junahenkilökunnan toimenkuvista ja tehtävistä (COM(2013) 33 final, 30.1.2013).

3

(4)  Komission päätös 2012/757/EU, annettu 14 päivänä marraskuuta 2012, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta” koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä ja päätöksen 2007/756/EY muuttamisesta (EUVL L 345, 15.12.2012, s. 1).

4

---

LIITE

LIITE I

SISÄLLYSLUETTELO

| 1. | Johdanto | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Tekninen soveltamisala | 10 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Maantieteellinen soveltamisala | 10 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Tämän YTE:n sisältö | 10 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | Osajärjestelmän kuvaus ja soveltamisala | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Osajärjestelmä | 11 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Soveltamisala | 11 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Henkilökunta ja junat | 11 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Periaatteet | 11 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Sovellettavuus olemassa oleviin kalustoyksiköihin ja infrastruktuuriin | 12 |
| --- | --- | --- |

2.2.3

| 3. | Olennaiset vaatimukset | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Olennaisten vaatimusten täyttäminen | 12 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Olennaiset vaatimukset – yleiskatsaus | 12 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 4. | Osajärjestelmän ominaisuudet | 16 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Johdanto | 16 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät | 16 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Henkilöstöön liittyvät eritelmät | 16 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.1.1 | Yleiset vaatimukset | 16 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | Kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio | 16 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2

| 4.2.1.2.1 | Kuljettajan sääntökirja | 17 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.1

| 4.2.1.2.2 | Liikennöitävien rataosien sekä niillä käytettävien olennaisten ratalaitteiden kuvau | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.2

| 4.2.1.2.2.1 | Reittikirjan laatiminen | 18 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.2.1

| 4.2.1.2.2.2 | Muutokset reittikirjan tietoihin | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.2.2

| 4.2.1.2.2.3 | Tiedottaminen kuljettajalle reaaliaikaisesti | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.2.3

| 4.2.1.2.3 | Aikataulut | 19 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.3

| 4.2.1.2.4 | Liikkuva kalusto | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.2.4

| 4.2.1.3 | Muulle rautatieyrityksen henkilöstölle kuin kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.3

| 4.2.1.4 | Rataverkon haltijan junien kulkulupia myöntävälle henkilöstölle tarkoitettu dokumentaatio | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.4

| 4.2.1.5 | Turvallisuuteen liittyvä viestintä junan miehistön, rautatieyrityksen muun henkilöstön ja junien kulkulupia myöntävän henkilöstön välillä | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.5

| 4.2.2 | Juniin liittyvät eritelmät | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.2.1 | Junan näkyvyys | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1

| 4.2.2.1.1 | Yleinen vaatimus | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.1

| 4.2.2.1.2 | Etupää | 20 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.2

| 4.2.2.1.3 | Takapää | 21 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.1.3

| 4.2.2.2 | Junan kuuluvuus | 22 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2

| 4.2.2.2.1 | Yleinen vaatimus | 22 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.1

| 4.2.2.2.2 | Ohjaus | 22 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.2.2

| 4.2.2.3 | Kalustoyksikön yksilöinti | 22 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.3

| 4.2.2.4 | Matkustajien ja kuorman turvallisuus | 23 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.4

| 4.2.2.4.1 | Kuorman turvallisuus | 23 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.4.1

| 4.2.2.4.2 | Matkustajien turvallisuus | 23 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.4.2

| 4.2.2.5 | Junan kokoonpano | 23 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Junan jarrutus | 24 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.6

| 4.2.2.6.1 | Jarrujärjestelmän vähimmäisvaatimukset | 24 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.6.1

| 4.2.2.6.2 | Jarrutuskyky ja suurin sallittu nopeus | 24 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.6.2

| 4.2.2.7 | Junan kulkukelpoisuuden varmistaminen | 25 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.7

| 4.2.2.7.1 | Yleinen vaatimus | 25 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.7.1

| 4.2.2.7.2 | Tarvittavat tiedot | 25 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.7.2

| 4.2.2.8 | Radan opastimien ja merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset | 25 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Kuljettajan valppaus | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.9

| 4.2.3 | Junien toimintaan liittyvät eritelmät | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.3.1 | Junan kulun suunnittelu | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Junien tunnisteet | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2

| 4.2.3.2.1 | Junanumeron muoto | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.2.1

| 4.2.3.3 | Junan lähtö | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3

| 4.2.3.3.1 | Ennen lähtöä tehtävät tarkastukset ja testit | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3.1

| 4.2.3.3.2 | Junan kulkuvalmiudesta ilmoittaminen rataverkon haltijalle | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.3.2

| 4.2.3.4 | Liikenteen hallinta | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4

| 4.2.3.4.1 | Yleiset vaatimukset | 26 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.1

| 4.2.3.4.2 | Junista ilmoittaminen | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.2

| 4.2.3.4.2.1 | Junien kulun seurantaan tarvittavat tiedot | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.2.1

| 4.2.3.4.2.2 | Ennakoitu luovutusaika | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.2.2

| 4.2.3.4.3 | Vaaralliset aineet | 27 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.3

| 4.2.3.4.4 | Toiminnan laatu | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.4.4

| 4.2.3.5 | Tietojen tallentaminen | 28 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.5

| 4.2.3.5.1 | Valvontatietojen tallentaminen junan ulkopuolella | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.5.1

| 4.2.3.5.2 | Valvontatietojen tallentaminen junassa | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.5.2

| 4.2.3.6 | Vajaatoimintatilanne | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.6

| 4.2.3.6.1 | Ilmoittaminen toisille käyttäjille | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.6.1

| 4.2.3.6.2 | Kuljettajien ohjeistaminen | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.6.2

| 4.2.3.6.3 | Varautumisjärjestelyt | 29 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.6.3

| 4.2.3.7 | Hätätilanteiden hallinta | 30 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.7

| 4.2.3.8 | Junan miehistön auttaminen vaaratilanteessa tai kun ilmenee merkittävä liikkuvan kaluston toimintahäiriö | 31 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.8

| 4.3 | Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Liitännät infrastruktuuri-YTE:ään | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinanto -YTE:ään | 31 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Liitännät liikkuvan kaluston YTE:ään | 32 |
| --- | --- | --- |

4.3.3

| 4.3.3.1 | Liitännät vetureita ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan YTE:ään | 32 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.1

| 4.3.3.2 | Liitännät tavaravaunuja koskevaan YTE:ään | 32 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.2

| 4.3.4 | Liitännät energia-YTE:ään | 33 |
| --- | --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Liitännät rautatietunneleiden turvallisuutta koskevaan YTE:ään | 33 |
| --- | --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Käyttöä koskevat säännöt | 33 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Kunnossapitoa koskevat säännöt | 33 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Ammatillinen pätevyys | 33 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.6.1 | Ammatillinen pätevyys | 33 |
| --- | --- | --- |

4.6.1

| 4.6.2 | Kielellinen pätevyys | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.2

| 4.6.2.1 | Periaatteet | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.1

| 4.6.2.2 | Kielitaidon taso | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.2.2

| 4.6.3 | Henkilöstön alku- ja jatkuva arviointi | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.3

| 4.6.3.1 | Peruselementit | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.1

| 4.6.3.2 | Koulutustarpeiden analysointi ja päivittäminen | 34 |
| --- | --- | --- |

4.6.3.2

| 4.6.4 | Apuhenkilöstö | 35 |
| --- | --- | --- |

4.6.4

| 4.7 | Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset | 35 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.7.1 | Johdanto | 35 |
| --- | --- | --- |

4.7.1

| 4.7.2 | Lääkärintarkastukset ja psykologiset arvioinnit | 35 |
| --- | --- | --- |

4.7.2

| 4.7.2.1 | Ennen työhön hyväksymistä | 35 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.1

| 4.7.2.1.1 | Lääkärintarkastuksen vähimmäissisältö | 35 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.1.1

| 4.7.2.1.2 | Psykologinen arviointi | 36 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.1.2

| 4.7.2.2 | Työhön hyväksymisen jälkeen | 36 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2

| 4.7.2.2.1 | Määräaikaisten lääkärintarkastusten aikataulu | 36 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2.1

| 4.7.2.2.2 | Määräaikaisen lääkärintarkastuksen vähimmäissisältö | 37 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2.2

| 4.7.2.2.3 | Ylimääräiset lääkärintarkastukset ja/tai psykologiset arvioinnit | 37 |
| --- | --- | --- |

4.7.2.2.3

| 4.7.3 | Terveydentilavaatimukset | 37 |
| --- | --- | --- |

4.7.3

| 4.7.3.1 | Yleiset vaatimukset | 37 |
| --- | --- | --- |

4.7.3.1

| 4.7.3.2 | Näkövaatimukset | 37 |
| --- | --- | --- |

4.7.3.2

| 4.7.3.3 | Kuulovaatimukset | 38 |
| --- | --- | --- |

4.7.3.3

| 4.8 | Infrastruktuuria ja kalustoyksikköjä koskevat rekisterit | 38 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.8.1 | Infrastruktuuri | 38 |
| --- | --- | --- |

4.8.1

| 4.8.2 | Liikkuva kalusto | 38 |
| --- | --- | --- |

4.8.2

| 5. | Yhteentoimivuuden osatekijät | 39 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Määritelmä | 39 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Osatekijöiden luettelo | 39 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 6. | Osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöönsoveltuvuuden arviointi ja osajärjestelmän tarkastus | 39 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Yhteentoimivuuden osatekijät | 39 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä | 39 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Periaatteet | 39 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 7. | Täytäntöönpano | 39 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Periaatteet | 39 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Täytäntöönpanon suuntaviivoja | 40 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Erityistapaukset | 40 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Johdanto | 40 |
| --- | --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Erityistapausten luettelo | 41 |
| --- | --- | --- |

7.3.2

| 7.3.2.1 | Viroa, Latviaa ja Liettuaa koskeva tilapäinen erityistapaus (T1) | 41 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.1

| 7.3.2.2 | Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva tilapäinen erityistapaus (T2) | 41 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.2

| 7.3.2.3 | Suomea koskeva tilapäinen erityistapaus (T3) | 41 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.3

| 7.3.2.4 | Suomea koskeva pysyvä erityistapaus (P1) | 41 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.4

| Lisäys A: | ERTMS/ETCS-käyttösäännöt | 42 |
| --- | --- | --- |

Lisäys A:

| Lisäys B: | Käyttöä koskevat yhteiset periaatteet ja säännöt | 43 |
| --- | --- | --- |

Lisäys B:

| Lisäys C: | Turvallisuuteen liittyvän viestinnän menetelmät | 47 |
| --- | --- | --- |

Lisäys C:

| Lisäys D: | Elementit, jotka rataverkon haltijan on toimitettava rautatieyritykselle reittikirjaa varten sekä junan soveltuvuuden arvioimiseksi niiden reittien osalta, joilla rautatieyrityksen on tarkoitus liikennöidä | 52 |
| --- | --- | --- |

Lisäys D:

| Lisäys E: | Kieli- ja viestintätasot | 56 |
| --- | --- | --- |

Lisäys E:

| Lisäys F: | Ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junassa mukana olevan henkilöstön osalta | 57 |
| --- | --- | --- |

Lisäys F:

| Lisäys G: | Ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junan valmistelussa | 60 |
| --- | --- | --- |

Lisäys G:

| Lisäys H: | Eurooppalainen kalustoyksikkönumero ja siihen liittyvä kirjaintunnus kalustossa | 62 |
| --- | --- | --- |

Lisäys H:

| Lisäys I: | Avointen kohtien luettelo | 65 |
| --- | --- | --- |

Lisäys I:

| Lisäys J: | Sanasto | 66 |
| --- | --- | --- |

Lisäys J:

1.   JOHDANTO

1.1   Tekninen soveltamisala

Tämä yhteentoimivuuden tekninen eritelmä, jäljempänä ’YTE’, koskee direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevan 1 kohdan luettelossa tarkoitettua osajärjestelmää ”käyttötoiminta ja liikenteen hallinta”. Lisätietoja tästä osajärjestelmästä on luvussa 2.

YTE:ssä erotetaan tarpeen mukaan toisistaan tavanomaista rautatiejärjestelmää ja direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 kohdassa määriteltyä suurten nopeuksien rautatiejärjestelmää koskevat vaatimukset.

1.2   Maantieteellinen soveltamisala

Tämän YTE:n maantieteellinen soveltamisala on koko rautatiejärjestelmän rataverkko, joka koostuu

| — | direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 jaksossa ”Rataverkko” tarkoitetusta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkosta (TEN), |
| --- | --- |

—

direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 1.1 jaksossa ”Rataverkko” tarkoitetusta Euroopan laajuisen tavanomaisen rautatiejärjestelmän rataverkosta (TEN),

| — | direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 jaksossa ”Rataverkko” tarkoitetusta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkosta (TEN), |
| --- | --- |

—

direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 2.1 jaksossa ”Rataverkko” tarkoitetusta Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän rataverkosta (TEN),

| — | koko rautatiejärjestelmän rataverkon muista osista direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 4 jaksossa esitetyn soveltamisalan laajentamisen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

koko rautatiejärjestelmän rataverkon muista osista direktiivin 2008/57/EY liitteessä I olevassa 4 jaksossa esitetyn soveltamisalan laajentamisen mukaisesti,

ja johon eivät sisälly direktiivin 2008/57/EY 1 artiklan 3 kohdassa mainitut tapaukset.

1.3   Tämän YTE:n sisältö

Direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tässä YTE:ssä:

| a) | ilmoitetaan sen tarkoitettu soveltamisala käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa osajärjestelmässä – 2 luku; |
| --- | --- |

a)

ilmoitetaan sen tarkoitettu soveltamisala käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevassa osajärjestelmässä – 2 luku;

| b) | täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sen liitännöille muihin osajärjestelmiin – 3 luku; |
| --- | --- |

b)

täsmennetään olennaiset vaatimukset kyseiselle osajärjestelmälle ja sen liitännöille muihin osajärjestelmiin – 3 luku;

| c) | määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka kyseisen osajärjestelmän ja sen liitäntöjen muihin osajärjestelmiin on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi direktiivin 2008/57/EY liitteessä I mainittujen rataverkkoryhmien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan – 4 luku; |
| --- | --- |

c)

määritellään toiminnalliset ja tekniset eritelmät, jotka kyseisen osajärjestelmän ja sen liitäntöjen muihin osajärjestelmiin on täytettävä. Tarvittaessa nämä eritelmät voivat poiketa toisistaan osajärjestelmän käytön mukaan, esimerkiksi direktiivin 2008/57/EY liitteessä I mainittujen rataverkkoryhmien, solmukohtien ja/tai liikkuvan kaluston mukaan – 4 luku;

| d) | määritetään ne yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, jotka Euroopan rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamisen kannalta välttämättömät eurooppalaiset eritelmät, standardit mukaan luettuina, kattavat – 5 luku; |
| --- | --- |

d)

määritetään ne yhteentoimivuuden osatekijät ja liitännät, jotka Euroopan rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden toteuttamisen kannalta välttämättömät eurooppalaiset eritelmät, standardit mukaan luettuina, kattavat – 5 luku;

| e) | ilmoitetaan kussakin tapauksessa menettelyt, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa – 6 luku; |
| --- | --- |

e)

ilmoitetaan kussakin tapauksessa menettelyt, joita on käytettävä yhteentoimivuuden osatekijöiden vaatimustenmukaisuuden tai käyttöönsoveltuvuuden arvioinnissa – 6 luku;

| f) | ilmoitetaan YTE:n täytäntöönpanostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet ja sovellettavat elementit, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on vallitseva normi – 7 luku; |
| --- | --- |

f)

ilmoitetaan YTE:n täytäntöönpanostrategia. Erityisesti täsmennetään välivaiheet ja sovellettavat elementit, joiden kautta siirrytään asteittain nykytilanteesta sellaiseen lopulliseen tilanteeseen, jossa YTE:n noudattaminen on vallitseva normi – 7 luku;

| g) | ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n täytäntöönpano edellyttävät – 4 luku. |
| --- | --- |

g)

ilmoitetaan kyseisen henkilöstön osalta ammattipätevyyttä ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevat edellytykset, joita tarkoitetun osajärjestelmän käyttö ja ylläpito sekä YTE:n täytäntöönpano edellyttävät – 4 luku.

Lisäksi voidaan direktiivin 2008/57/EY 5 artiklan 5 kohdan mukaisesti määrittää erityistapauksia kutakin YTE:ää varten. Nämä esitetään 7 luvussa.

Tämän YTE:n 4 lukuun sisältyvät myös edellä tämän liitteen 1.1 ja 1.2 kohdassa mainittua soveltamisalaa koskevat käyttö- ja kunnossapitosäännöt.

2.   OSAJÄRJESTELMÄN KUVAUS JA SOVELTAMISALA

2.1   Osajärjestelmä

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä kuvataan direktiivin 2008/57/EY liitteessä II olevassa 2.5 kohdassa seuraavasti:

| | ”Menettelyt ja niihin liittyvät laitteet, joiden avulla voidaan varmistaa eri rakenteellisten osajärjestelmien yhdenmukainen käyttö sekä niiden tavanomaisen toiminnan että vajaatoiminnan aikana, mukaan lukien erityisesti junan kokoonpano ja junien ajaminen sekä liikenteen suunnittelu ja hallinta. |
| --- | --- |

”Menettelyt ja niihin liittyvät laitteet, joiden avulla voidaan varmistaa eri rakenteellisten osajärjestelmien yhdenmukainen käyttö sekä niiden tavanomaisen toiminnan että vajaatoiminnan aikana, mukaan lukien erityisesti junan kokoonpano ja junien ajaminen sekä liikenteen suunnittelu ja hallinta.

| | Palvelujen rajan yli suorittamisen edellyttämä ammatillinen kelpoisuus kaikilta osiltaan.” |
| --- | --- |

Palvelujen rajan yli suorittamisen edellyttämä ammatillinen kelpoisuus kaikilta osiltaan.”

2.2   Soveltamisala

Tätä YTE:ää sovelletaan junien liikennöintiin 1.2 kohdassa määritellyssä Euroopan rautatiejärjestelmässä liittyvien rataverkon haltijoiden (jäljempänä myös ’IM’) ja rautatieyritysten (jäljempänä myös ’RU’) käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmään.

2.2.1   Henkilökunta ja junat

Jäljempänä olevat 4.6 ja 4.7 kohdat koskevat henkilökuntaa, joka on junassa mukana ja suorittaa turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä.

Kohta 4.6.2 koskee veturinkuljettajia, kuten direktiivin 2007/59/EY liitteessä VI olevassa 8 kohdassa säädetään.

Henkilöstöön, joka suorittaa turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä, jotka liittyvät junien lähettämiseen ja junien kulkulupien myöntämiseen, sovelletaan ammatillista pätevyyttä sekä terveyttä ja turvallisuutta koskevien edellytysten vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä.

Niihin henkilöstön jäseniin, jotka hoitavat junan loppuvalmisteluun liittyviä turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä ennen junan aikataulun mukaista rajanylitystä ja työskentelevät sellaista paikkaa kauempana, jota rataverkon haltijan verkkoselostuksessa nimitetään ”raja-asemaksi” ja joka on sisällytetty osaksi turvallisuuslupaa, sovelletaan 4.6 kohtaa. Vastavuoroista tunnustamista jäsenvaltioiden välillä sovelletaan 4.7 kohtaan. Junan ei katsota olevan rajat ylittävässä liikenteessä, jos kaikki valtioiden välisen rajan ylittävät junaan kuuluvat kalustoyksiköt kulkevat vain ”raja-asemalle” saakka.

2.2.2   Periaatteet

Tämä YTE käsittelee niitä käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmän osia (kuten 4 luvussa on selostettu), joiden kohdalla periaatteessa on toiminnallisia liitäntöjä rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden välillä ja jotka ovat erityisen hyödyllisiä yhteentoimivuuden kannalta.

Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan on varmistettava, että kaikki sääntöjä ja menettelyjä sekä asiakirjoja koskevat vaatimukset täytetään laatimalla asianmukaiset prosessit. Näiden prosessien perustaminen on olennainen osa direktiivin 2004/49/EY (1) edellyttämää rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan turvallisuusjohtamisjärjestelmää (jäljempänä myös ’SMS’). Itse turvallisuusjohtamisjärjestelmän arvioi kyseeseen tuleva kansallinen turvallisuusviranomainen (jäljempänä myös ’NSA’) ennen kuin se myöntää turvallisuustodistuksen/-luvan.

2.2.3   Sovellettavuus olemassa oleviin kalustoyksiköihin ja infrastruktuuriin

Vaikka suurin osa tämän YTE:n vaatimuksista liittyykin prosesseihin ja menettelyihin, osa niistä liittyy myös toiminnan kannalta tärkeisiin fyysisiin elementteihin, juniin ja kalustoyksiköihin.

Näiden elementtien suunnittelukriteerit on esitetty muita osajärjestelmiä, kuten liikkuvaa kalustoa, koskevissa YTE:issä. Tämän YTE:n yhteydessä huomioon otetaan niiden toiminnallinen rooli.

3.   OLENNAISET VAATIMUKSET

3.1   Olennaisten vaatimusten täyttäminen

Direktiivin 2008/57/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin rautatiejärjestelmän, osajärjestelmien ja niiden yhteentoimivuuden osatekijöiden on täytettävä direktiivin liitteessä III esitetyt olennaiset vaatimukset.

3.2   Olennaiset vaatimukset – yleiskatsaus

Olennaiset vaatimukset liittyvät seuraaviin asioihin:

| — | turvallisuus |
| --- | --- |

—

turvallisuus

| — | luotettavuus ja käytettävyys |
| --- | --- |

—

luotettavuus ja käytettävyys

| — | terveysnäkökohdat |
| --- | --- |

—

terveysnäkökohdat

| — | ympäristönsuojelu |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojelu

| — | tekninen yhteensopivuus, |
| --- | --- |

—

tekninen yhteensopivuus,

| — | saavutettavuus. |
| --- | --- |

—

saavutettavuus.

Direktiivin 2008/57/EY mukaan olennaiset vaatimukset voivat koskea yleisesti koko Euroopan rautatiejärjestelmää tai erityisesti kutakin osajärjestelmää ja sen osatekijöitä.

Seuraavassa taulukossa on yhteenveto direktiivin 2008/57/EY liitteessä III esitettyjen olennaisten vaatimusten ja tämän YTE:n välisestä vastaavuudesta.

| Kohta | Kohdan otsikko | Turvallisuus | Luotettavuus ja käytettävyys | Terveysnäkökohdat | Ympäristönsuojelu | Tekninen yhteensopivuus | Erityisesti käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevat olennaiset vaatimukset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | 1.1.2 | 1.1.3 | 1.1.4 | 1.1.5 | 1.2 | 1.3.1 | 1.3.2 | 1.4.1 | 1.4.2 | 1.4.3 | 1.4.4 | 1.4.5 | 1.5 | 2.6.1 | 2.6.2 | 2.6.3 |
| 4.2.1.2 | Kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.2.1 | Sääntökirja | | | | | | | | | | | | X | | | X | | X |
| 4.2.1.2.2 | Reittikirja | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.2.2.1 | Reittikirjan laatiminen | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.1.2.2.2 | Muutokset reittikirjan tietoihin | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.2.2.3 | Tiedottaminen kuljettajalle reaaliaikaisesti | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.1.2.3 | Aikataulut | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.1.2.4 | Liikkuva kalusto | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.3 | Muulle rautatieyrityksen henkilöstölle kuin kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.1.4 | Rataverkon haltijan junien kulkulupia myöntävälle henkilöstölle tarkoitettu dokumentaatio | | | | | | X | | | | | | | | | X | X | |
| 4.2.1.5 | Turvallisuuteen liittyvä viestintä junan miehistön, rautatieyrityksen muun henkilöstön ja junien kulkulupia myöntävän henkilöstön välillä | | | | | | X | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.2.1 | Junan näkyvyys | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.1.1 | Yleinen vaatimus | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.1.2 | Etupää | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.1.3 | Takapää | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.2 | Junan kuuluvuus | X | | | | | | | | | | | X | | | X | | X |
| 4.2.2.2.1 | Yleinen vaatimus | X | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.2.2 | Ohjaus | X | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| 4.2.2.3 | Kalustoyksikön yksilöinti | | | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.4 | Matkustajien ja kuorman turvallisuus | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.2.5 | Junan kokoonpano | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.2.6 | Junan jarrutus | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.6.1 | Jarrujärjestelmän vähimmäisvaatimukset | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.6.2 | Jarrutuskyky | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.7 | Junan kulkukelpoisuuden varmistaminen | | X | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.7.1 | Yleinen vaatimus | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.7.2 | Tarvittavat tiedot | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.2.8 | Opastimien ja radanvarren merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset | | | | | | | | | | | | | | X | X | | |
| 4.2.2.9 | Kuljettajan valppaus | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.3.1 | Junan kulun suunnittelu | | X | | | | | | | | | | | | | | X | X |
| 4.2.3.2 | Junien tunnisteet | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.3 | Junan lähtö | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.3.1 | Ennen lähtöä tehtävät tarkastukset ja testit | | X | | | | X | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.3.2 | Junan kulkuvalmiudesta ilmoittaminen rataverkon haltijalle | | X | | | | X | | | | | | | | | | X | X |
| 4.2.3.4 | Liikenteen hallinta | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.4.1 | Yleiset vaatimukset | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.4.2 | Junista ilmoittaminen | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.4.2.1 | Junien kulun seurantaan tarvittavat tiedot | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.4.2.2 | Ennakoitu luovutusaika | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.4.3 | Vaaralliset aineet | | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 4.2.3.4.4 | Toiminnan laatu | | | | | | | | | | | | | | | | X | X |
| 4.2.3.5 | Tietojen tallentaminen | | | | | | X | | | | | | | | | | X | |
| 4.2.3.5.1 | Valvontatietojen tallentaminen junan ulkopuolella | | | | | | X | | | | | | | | | | X | |
| 4.2.3.5.2 | Valvontatietojen tallentaminen junassa | | | | | | X | | | | | | | | | | X | |
| 4.2.3.6 | Vajaatoimintatilanne | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.6.1 | Ilmoittaminen toisille käyttäjille | | | | | | | | | | | | | | | X | | X |
| 4.2.3.6.2 | Kuljettajien ohjeistaminen | | | | | | | | | | | | | | | X | | |
| 4.2.3.6.3 | Varautumisjärjestelyt | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.7 | Hätätilanteiden hallinta | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.2.3.8 | Junan miehistön auttaminen vaaratilanteessa tai kun ilmenee merkittävä liikkuvan kaluston toimintahäiriö | | | | | | | | | | | | | | | | | X |
| 4.4 | ERTMS-järjestelmän käyttösäännöt | | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 4.6 | Ammatilliset pätevyysvaatimukset | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X |
| 4.7 | Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset | | | | | | | | | | | | | | | X | | |

Kohta

Kohdan otsikko

Turvallisuus

Luotettavuus ja käytettävyys

Terveysnäkökohdat

Ympäristönsuojelu

Tekninen yhteensopivuus

Erityisesti käyttötoimintaa ja liikenteen hallintaa koskevat olennaiset vaatimukset

1.1.1

1.1.2

1.1.3

1.1.4

1.1.5

1.2

1.3.1

1.3.2

1.4.1

1.4.2

1.4.3

1.4.4

1.4.5

1.5

2.6.1

2.6.2

2.6.3

4.2.1.2

Kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio

X

X

X

4.2.1.2.1

Sääntökirja

X

X

X

4.2.1.2.2

Reittikirja

X

X

4.2.1.2.2.1

Reittikirjan laatiminen

X

4.2.1.2.2.2

Muutokset reittikirjan tietoihin

X

X

4.2.1.2.2.3

Tiedottaminen kuljettajalle reaaliaikaisesti

X

X

X

4.2.1.2.3

Aikataulut

X

X

X

4.2.1.2.4

Liikkuva kalusto

X

X

X

4.2.1.3

Muulle rautatieyrityksen henkilöstölle kuin kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio

X

X

X

4.2.1.4

Rataverkon haltijan junien kulkulupia myöntävälle henkilöstölle tarkoitettu dokumentaatio

X

X

X

4.2.1.5

Turvallisuuteen liittyvä viestintä junan miehistön, rautatieyrityksen muun henkilöstön ja junien kulkulupia myöntävän henkilöstön välillä

X

X

X

X

4.2.2.1

Junan näkyvyys

X

X

X

4.2.2.1.1

Yleinen vaatimus

X

X

X

4.2.2.1.2

Etupää

X

X

X

4.2.2.1.3

Takapää

X

X

X

4.2.2.2

Junan kuuluvuus

X

X

X

X

4.2.2.2.1

Yleinen vaatimus

X

X

X

4.2.2.2.2

Ohjaus

X

X

4.2.2.3

Kalustoyksikön yksilöinti

X

X

X

4.2.2.4

Matkustajien ja kuorman turvallisuus

X

4.2.2.5

Junan kokoonpano

X

4.2.2.6

Junan jarrutus

X

X

X

4.2.2.6.1

Jarrujärjestelmän vähimmäisvaatimukset

X

X

X

4.2.2.6.2

Jarrutuskyky

X

X

X

4.2.2.7

Junan kulkukelpoisuuden varmistaminen

X

X

X

4.2.2.7.1

Yleinen vaatimus

X

X

4.2.2.7.2

Tarvittavat tiedot

X

X

4.2.2.8

Opastimien ja radanvarren merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset

X

X

4.2.2.9

Kuljettajan valppaus

X

4.2.3.1

Junan kulun suunnittelu

X

X

X

4.2.3.2

Junien tunnisteet

X

X

X

4.2.3.3

Junan lähtö

X

X

4.2.3.3.1

Ennen lähtöä tehtävät tarkastukset ja testit

X

X

X

X

4.2.3.3.2

Junan kulkuvalmiudesta ilmoittaminen rataverkon haltijalle

X

X

X

X

4.2.3.4

Liikenteen hallinta

X

X

X

4.2.3.4.1

Yleiset vaatimukset

X

X

X

4.2.3.4.2

Junista ilmoittaminen

X

X

X

4.2.3.4.2.1

Junien kulun seurantaan tarvittavat tiedot

X

X

4.2.3.4.2.2

Ennakoitu luovutusaika

X

X

4.2.3.4.3

Vaaralliset aineet

X

X

4.2.3.4.4

Toiminnan laatu

X

X

4.2.3.5

Tietojen tallentaminen

X

X

4.2.3.5.1

Valvontatietojen tallentaminen junan ulkopuolella

X

X

4.2.3.5.2

Valvontatietojen tallentaminen junassa

X

X

4.2.3.6

Vajaatoimintatilanne

X

X

X

4.2.3.6.1

Ilmoittaminen toisille käyttäjille

X

X

4.2.3.6.2

Kuljettajien ohjeistaminen

X

4.2.3.6.3

Varautumisjärjestelyt

X

X

X

4.2.3.7

Hätätilanteiden hallinta

X

X

X

4.2.3.8

Junan miehistön auttaminen vaaratilanteessa tai kun ilmenee merkittävä liikkuvan kaluston toimintahäiriö

X

4.4

ERTMS-järjestelmän käyttösäännöt

X

X

4.6

Ammatilliset pätevyysvaatimukset

X

X

X

4.7

Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

X

4.   OSAJÄRJESTELMÄN OMINAISUUDET

4.1   Johdanto

Kun otetaan huomioon kaikki asiaan liittyvät olennaiset vaatimukset, 2.2 kohdassa kuvattu käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä käsittää vain tässä luvussa eritellyt elementit.

Direktiivin 2012/34/EU (2) mukaisesti rataverkon haltijalla on kokonaisvastuu siitä, että se esittää kaikki ne vaatimukset, joita sen rataverkossa kulkemaan oikeutettujen junien on täytettävä ottaen huomioon eri ratojen maantieteelliset erityispiirteet ja tässä luvussa esitetyt toiminnalliset tai tekniset eritelmät.

4.2   Osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmän toiminnalliset ja tekniset eritelmät sisältävät seuraavat osat:

| — | henkilöstöön liittyvät eritelmät |
| --- | --- |

—

henkilöstöön liittyvät eritelmät

| — | juniin liittyvät eritelmät |
| --- | --- |

—

juniin liittyvät eritelmät

| — | junaliikenteeseen liittyvät eritelmät. |
| --- | --- |

—

junaliikenteeseen liittyvät eritelmät.

4.2.1   Henkilöstöön liittyvät eritelmät

4.2.1.1   Yleiset vaatimukset

Tämä kohta koskee henkilöstöä, joka osallistuu osajärjestelmän käyttöön suorittamalla turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä, joihin liittyy rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan välinen suora vuorovaikutus.

| 1) | Rautatieyrityksen henkilöstö, joka






  a) | ajaa junia, jäljempänä ’kuljettaja’, ja kuuluu ”junan miehistöön”; |
| --- | --- | --- |

1)

Rautatieyrityksen henkilöstö, joka

a)

ajaa junia, jäljempänä ’kuljettaja’, ja kuuluu ”junan miehistöön”;

| b) | työskentelee junassa (muuta kuin sen ajamista) ja kuuluu ”junan miehistöön”; |
| --- | --- |

b)

työskentelee junassa (muuta kuin sen ajamista) ja kuuluu ”junan miehistöön”;

| c) | hoitaa junan valmisteluun liittyviä tehtäviä. |
| --- | --- |

c)

hoitaa junan valmisteluun liittyviä tehtäviä.

| 2) | Rataverkon haltijan henkilöstö, joka suorittaa junien kulkulupien myöntämiseen liittyviä tehtäviä
  Katetut osa-alueet koskevat






  — | dokumentaatiota |
| --- | --- | --- |

2)

Rataverkon haltijan henkilöstö, joka suorittaa junien kulkulupien myöntämiseen liittyviä tehtäviä

Katetut osa-alueet koskevat

—

dokumentaatiota

| — | viestintää. |
| --- | --- |

—

viestintää.

Lisäksi tämän YTE:n 2.2.1 kohdassa määritellylle henkilöstölle esitetään vaatimuksia, jotka koskevat:

| — | pätevyyttä (ks. 4.6 kohta ja lisäys G) |
| --- | --- |

—

pätevyyttä (ks. 4.6 kohta ja lisäys G)

| — | terveyttä ja turvallisuutta (ks. 4.7 kohta). |
| --- | --- |

—

terveyttä ja turvallisuutta (ks. 4.7 kohta).

4.2.1.2   Kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio

Junan toiminnasta vastaavan rautatieyrityksen on annettava kuljettajalle kaikki tämän tehtäviensä hoitamisessa tarvitsemat tiedot ja dokumentaatio.

Näissä tiedoissa on otettava huomioon tarpeelliset perusasiat, jotka koskevat kullakin reitillä tapahtuvaa liikennettä ja käytettävää liikkuvaa kalustoa sekä normaali- että vajaatoiminta- ja hätätilanteissa.

4.2.1.2.1   Kuljettajan sääntökirja

Kaikkien kuljettajaa koskevien menettelyjen tulee sisältyä ”Kuljettajan sääntökirja” -nimiseen paperiseen tai sähköiseen asiakirjaan.

Kuljettajan sääntökirjassa on esitettävä ajettavia reittejä ja kyseisillä reiteillä käytettävää liikkuvaa kalustoa koskevat vaatimukset normaali- ja vajaatoimintatilanteissa sekä kuljettajan mahdollisesti kohtaamissa hätätapauksissa.

Kuljettajan sääntökirjan on katettava kaksi erillistä aluetta:

| — | toinen kuvaa yhteiset säännöt ja menettelyt (lisäysten A, B ja C sisältö huomioon ottaen) ja |
| --- | --- |

—

toinen kuvaa yhteiset säännöt ja menettelyt (lisäysten A, B ja C sisältö huomioon ottaen) ja

| — | toinen esittää kutakin rataverkon haltijaa koskevat erityiset säännöt ja menettelyt. |
| --- | --- |

—

toinen esittää kutakin rataverkon haltijaa koskevat erityiset säännöt ja menettelyt.

Siinä on oltava vähintään seuraavia asioita koskevat menettelyt:

| — | henkilöstöturvallisuus ja turvatoimenpiteet |
| --- | --- |

—

henkilöstöturvallisuus ja turvatoimenpiteet

| — | opasteet ja liikenteenohjaus |
| --- | --- |

—

opasteet ja liikenteenohjaus

| — | junaliikenne vajaatoimintatilanteet mukaan luettuina |
| --- | --- |

—

junaliikenne vajaatoimintatilanteet mukaan luettuina

| — | vetokalusto ja muu liikkuva kalusto |
| --- | --- |

—

vetokalusto ja muu liikkuva kalusto

| — | onnettomuudet ja vaaratilanteet. |
| --- | --- |

—

onnettomuudet ja vaaratilanteet.

Rautatieyritys vastaa Kuljettajan sääntökirjan koostamisesta.

Rautatieyrityksen on julkaistava Kuljettajan sääntökirja selkeässä muodossa koko sen rataverkon alueella, jossa sen kuljettajat työskentelevät.

Rautatieyrityksen on koostettava Kuljettajan sääntökirja niin, että kuljettaja pystyy soveltamaan kaikkia käyttötoimintaan liittyviä sääntöjä.

Siinä on oltava kaksi lisäystä:

| — | lisäys 1: Viestintämenettelyjen käsikirja |
| --- | --- |

—

lisäys 1: Viestintämenettelyjen käsikirja

| — | lisäys 2: Lomakekirja. |
| --- | --- |

—

lisäys 2: Lomakekirja.

Ennalta määriteltyjen viestien ja lomakkeiden on oltava rataverkon haltijan ”operointikielellä” laadittuja.

Kuljettajan sääntökirjan laatimis- ja päivitysprosessiin tulee sisältyä seuraavat vaiheet:

| — | rataverkon haltijan (tai toimintasääntöjen laatimisesta vastaavan organisaation) on annettava rautatieyritykselle asianmukaiset tiedot rataverkon haltijan ”operointikielellä”, |
| --- | --- |

—

rataverkon haltijan (tai toimintasääntöjen laatimisesta vastaavan organisaation) on annettava rautatieyritykselle asianmukaiset tiedot rataverkon haltijan ”operointikielellä”,

| — | rautatieyrityksen tulee laatia alustava tai päivitetty asiakirja, |
| --- | --- |

—

rautatieyrityksen tulee laatia alustava tai päivitetty asiakirja,

| — | jos rautatieyrityksen Kuljettajan sääntökirjaa varten valitsema kieli ei ole sama kuin se, jolla asianmukaiset tiedot alun perin toimitettiin, rautatieyritys vastaa tarvittavan käännöksen järjestämisestä ja/tai selventävien huomautusten laatimisesta toisella kielellä. |
| --- | --- |

—

jos rautatieyrityksen Kuljettajan sääntökirjaa varten valitsema kieli ei ole sama kuin se, jolla asianmukaiset tiedot alun perin toimitettiin, rautatieyritys vastaa tarvittavan käännöksen järjestämisestä ja/tai selventävien huomautusten laatimisesta toisella kielellä.

Rataverkon haltijan on varmistettava, että rautatieyrityksille annettujen asiakirjojen sisältö on täydellinen ja paikkansapitävä.

Rautatieyrityksen on varmistettava, että Kuljettajan sääntökirjan sisältö on täydellinen ja paikkansapitävä.

4.2.1.2.2   Liikennöitävien rataosien sekä niillä käytettävien olennaisten ratalaitteiden kuvaus

Kuljettajille on annettava kuljetustehtävän kannalta oleelliset tiedot rataosista ja käytössä olevista ratalaitteista niiden rataosien osalta, joilla he tulevat toimimaan. Nämä tiedot on esitettävä yhdessä asiakirjassa nimeltään ”reittikirja” (joka voi olla joko paperinen tai sähköinen asiakirja).

Seuraavassa on luettelo tiedoista, jotka vähintään on annettava:

| — | yleiset liikennöintiä koskevat ominaispiirteet |
| --- | --- |

—

yleiset liikennöintiä koskevat ominaispiirteet

| — | nousujen ja laskujen kaltevuuslukemat |
| --- | --- |

—

nousujen ja laskujen kaltevuuslukemat

| — | yksityiskohtainen linjakaavio. |
| --- | --- |

—

yksityiskohtainen linjakaavio.

4.2.1.2.2.1   Reittikirjan laatiminen

Reittikirja on laadittava samassa muodossa kaikille niille rataosille, joita yksittäisen rautatieyrityksen junat käyttävät.

Rautatieyritys vastaa laatimansa reittikirjan täydellisyydestä ja oikeellisuudesta kunkin rataverkon haltijan toimittamien tietojen perusteella.

Rataverkon haltijan on toimitettava rautatieyritykselle reittikirjaa varten vähintään lisäyksessä D määritellyt tiedot.

Seuraavat tiedot on sisällytettävä reittikirjaan (tämä luettelo ei ole tyhjentävä):

| a) | yleiset liikennöintiä koskevat ominaispiirteet:






  a) | opastinjärjestelmän tyyppi ja vastaava liikennöintitapa (kaksiraiteinen rata, kaksisuuntaisuus, vasemman- tai oikeanpuoleinen liikenne jne.); |
| --- | --- | --- |

a)

yleiset liikennöintiä koskevat ominaispiirteet:

a)

opastinjärjestelmän tyyppi ja vastaava liikennöintitapa (kaksiraiteinen rata, kaksisuuntaisuus, vasemman- tai oikeanpuoleinen liikenne jne.);

| b) | sähkönsyötön tyyppi; |
| --- | --- |

b)

sähkönsyötön tyyppi;

| c) | radan ja junan välisen radiolaitteiston tyyppi; |
| --- | --- |

c)

radan ja junan välisen radiolaitteiston tyyppi;

| b) | tiedot nousuista ja laskuista sekä niiden kaltevuudesta ja sijainnista; |
| --- | --- |

b)

tiedot nousuista ja laskuista sekä niiden kaltevuudesta ja sijainnista;

| c) | yksityiskohtainen linjakaavio:






  — | linjalla olevien asemien ja tärkeimpien kohtien nimet ja niiden sijainti, |
| --- | --- | --- |

c)

yksityiskohtainen linjakaavio:

—

linjalla olevien asemien ja tärkeimpien kohtien nimet ja niiden sijainti,

| — | tunnelit, niiden sijainti, nimi, pituus ja erityiset tiedot, kuten kävelyteiden olemassaolo ja turvallisten poistumispaikkojen kohdat sekä sellaisten turvallisten alueiden sijainti, joissa matkustajat voidaan evakuoida, |
| --- | --- |

—

tunnelit, niiden sijainti, nimi, pituus ja erityiset tiedot, kuten kävelyteiden olemassaolo ja turvallisten poistumispaikkojen kohdat sekä sellaisten turvallisten alueiden sijainti, joissa matkustajat voidaan evakuoida,

| — | olennaiset paikat, kuten erotusjaksot, |
| --- | --- |

—

olennaiset paikat, kuten erotusjaksot,

| — | kunkin raiteen nopeusrajoitukset, mukaan luettuina poikkeavat nopeudet tietyn tyyppisille junille jos sille on tarvetta, |
| --- | --- |

—

kunkin raiteen nopeusrajoitukset, mukaan luettuina poikkeavat nopeudet tietyn tyyppisille junille jos sille on tarvetta,

| — | vastuussa oleva rataverkon haltija, |
| --- | --- |

—

vastuussa oleva rataverkon haltija,

| — | viestintätavat liikenteenhallinta-/-ohjauskeskuksen kanssa sekä normaali- että vajaatoimintatilanteessa. |
| --- | --- |

—

viestintätavat liikenteenhallinta-/-ohjauskeskuksen kanssa sekä normaali- että vajaatoimintatilanteessa.

Rataverkon haltijan on varmistettava, että rautatieyrityksille annettujen asiakirjojen sisältö on täydellinen ja paikkansapitävä.

Rautatieyrityksen on varmistettava, että reittikirjan sisältö on täydellinen ja paikkansapitävä.

4.2.1.2.2.2   Muutokset reittikirjan tietoihin

Rataverkon haltijan on ilmoitettava rautatieyritykselle kaikista pysyvistä tai tilapäisistä muutoksista 4.2.1.2.2.1 kohdan mukaisesti toimitettuihin tietoihin.

Rautatieyrityksen on ryhmiteltävä nämä muutokset tätä tarkoitusta vasten laadittuun paperiseen tai sähköiseen asiakirjaan, jonka on oltava samanmuotoinen kaikkien niiden rataosien osalta, joiden alueella kyseisen rautatieyrityksen junat liikkuvat.

Rataverkon haltijan on varmistettava, että rautatieyrityksille annettujen asiakirjojen sisältö on täydellinen ja paikkansapitävä.

Rautatieyrityksen on varmistettava, että reittikirjan tietoihin tehtyjen muutosten koosteasiakirjan sisältö on täydellinen ja paikkansapitävä.

4.2.1.2.2.3   Tiedottaminen kuljettajalle reaaliaikaisesti

Rataverkon haltijan on ilmoitettava kuljettajille kaikista rataa tai ratalaitteita koskevista muutoksista, joita ei ole merkitty muutoksina reittikirjan tietoihin 4.2.1.2.2.2 kohdan mukaisesti.

4.2.1.2.3   Aikataulut

Aikataulutiedot mahdollistavat junien kulun ajallaan ja edistävät palvelun toimivuutta.

Rautatieyrityksen on annettava kuljettajalle junan normaalin kulun edellyttämät tiedot, joihin sisältyy vähintään:

| — | junan tunniste |
| --- | --- |

—

junan tunniste

| — | junan kulussaolopäivät (tarpeen mukaan) |
| --- | --- |

—

junan kulussaolopäivät (tarpeen mukaan)

| — | pysähdyspaikat ja niihin liittyvät toimet |
| --- | --- |

—

pysähdyspaikat ja niihin liittyvät toimet

| — | muut ajoituspaikat |
| --- | --- |

—

muut ajoituspaikat

| — | saapumis-/lähtö-/sivuutusajat kussakin edellä mainitussa paikassa. |
| --- | --- |

—

saapumis-/lähtö-/sivuutusajat kussakin edellä mainitussa paikassa.

Nämä junan kulkua koskevat tiedot, joiden tulee perustua rataverkon haltijan antamiin tietoihin, voidaan antaa joko sähköisesti tai paperilla.

Tiedot on annettava kuljettajalle samassa muodossa kaikilla niillä rataosilla, joilla rautatieyritys liikennöi.

4.2.1.2.4   Liikkuva kalusto

Rautatieyrityksen on annettava kuljettajalle kaikki liikkuvan kaluston vajaatoimintatilanteessa tapahtuvan työskentelyn (esimerkiksi silloin, kun junaa on avustettava) kannalta olennaiset tiedot. Tässä dokumentaatiossa on myös kiinnitettävä huomiota nimenomaiseen vuorovaikutukseen rataverkon haltijan henkilöstön kanssa näissä tapauksissa.

4.2.1.3   Muulle rautatieyrityksen henkilöstölle kuin kuljettajille tarkoitettu dokumentaatio

Rautatieyrityksen on annettava tehtävän kannalta tarpeelliseksi katsomansa erityiset tiedot säännöistä, menettelyistä, liikkuvasta kalustosta ja reitistä kaikille sellaisille työntekijöilleen (sekä junassa työskenteleville että muille), jotka hoitavat turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä, joihin liittyy suora vuorovaikutus rataverkon haltijan henkilökuntaan, laitteisiin tai järjestelmiin. Näiden tietojen on oltava sovellettavissa sekä normaali- että vajaatoimintatilanteissa.

Junissa työskentelevälle henkilökunnalle annettavien tällaisten tietojen on rakenteensa, muotonsa, sisältönsä sekä laatimis- ja päivitysmenettelynsä osalta perustuttava 4.2.1.2 kohdassa esitettyyn eritelmään.

4.2.1.4   Rataverkon haltijan junien kulkulupia myöntävälle henkilöstölle tarkoitettu dokumentaatio

Kaikki junien kulkulupia myöntävän henkilöstön ja junien miehistöjen välisen turvallisuuteen liittyvän viestinnän varmistamisen kannalta tarpeelliset tiedot on esitettävä seuraavissa asiakirjoissa:

| — | viestinnän periaatteita kuvaavat asiakirjat (lisäys C) |
| --- | --- |

—

viestinnän periaatteita kuvaavat asiakirjat (lisäys C)

| — | Lomakekirja-niminen asiakirja. |
| --- | --- |

—

Lomakekirja-niminen asiakirja.

Rataverkon haltijan on laadittava nämä asiakirjat omalla ”operointikielellään”.

4.2.1.5   Turvallisuuteen liittyvä viestintä junan miehistön, rautatieyrityksen muun henkilöstön ja junien kulkulupia myöntävän henkilöstön välillä

Turvallisuuteen liittyvässä viestinnässä junan miehistön, rautatieyrityksen muun henkilöstön (määritelty lisäyksessä G) ja junien kulkulupia myöntävän henkilöstön välillä käytetään rataverkon haltijan kyseisellä reitillä käyttämää ”operointikieltä” (määritelty lisäyksessä J).

Junan miehistön ja junien kulkulupia myöntävän henkilöstön välisen turvallisuuteen liittyvän viestinnän periaatteet on esitetty lisäyksessä C.

Rataverkon haltijan on ilmoitettava henkilöstönsä päivittäisessä toiminnassaan käyttämä ”operointikieli” direktiivin 2012/34/EU mukaisesti.

Jos paikallinen käytäntö kuitenkin edellyttää myös toisen kielen käyttämistä, rataverkon haltijan on määriteltävä sen käytön maantieteelliset rajat.

4.2.2   Juniin liittyvät eritelmät

4.2.2.1   Junan näkyvyys

4.2.2.1.1   Yleinen vaatimus

Rautatieyrityksen on varmistettava, että junat on varustettu niiden etu- ja takapään osoituksella.

4.2.2.1.2   Etupää

Rautatieyrityksen on varmistettava junaan asennettujen valkoisten etupäänvalojen ja niiden asettelun avulla, että lähestyvä juna näkyy selvästi ja on tunnistettavissa lähestyväksi junaksi.

Junan kulkusuunnassa ensimmäisessä kalustoyksikössä on oltava kolme kuvitellun tasakylkisen kolmion kärjissä olevaa valoa seuraavan kuvan mukaisesti. Näiden valojen on oltava päällä aina, kun junaa ajetaan tästä päästä.

Image

Etuvalojen on tehtävä junasta mahdollisimman helposti havaittava (opastinvalot) sekä annettava junan kuljettajalle riittävä näkyvyys (ajovalot) yöllä ja hämärässä, mutta ne eivät saa häikäistä vastaantulevien junien kuljettajia.

Valojen välinen etäisyys, korkeus kiskon selästä, halkaisija ja valovoima sekä syntyvän valokeilan mitat ja muoto sekä päivä- että yökäytössä on esitetty komission asetuksessa (EU) N:o 1302/2014 (vetureita ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevassa YTE:ssä), jäljempänä myös ’LOC&PAS YTE’.

4.2.2.1.3   Takapää

Rautatieyrityksen on esitettävä vaaditut keinot junien takapään osoittamiseksi. Loppuopasteita saa käyttää vain junan viimeisen kalustoyksikön perässä. Ne on asetettava näkyville alla esitetyllä tavalla.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

4.2.2.1.3.1   Henkilöjunat

Henkilöjunan takapää on merkittävä kahdella kiinteällä punaisella valolla, jotka on sijoitettu vaunun poikittaisakselille samalle korkeudelle puskimien yläpuolelle.

4.2.2.1.3.2   Kansainvälisessä liikenteessä käytettävät tavarajunat

Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, kumpaa seuraavista säännöistä sovelletaan sen rataverkon alueella jäsenvaltioiden välisen rajan ylittäviin juniin.

Joko

| — | kaksi kiinteää punaista valoa tai |
| --- | --- |

—

kaksi kiinteää punaista valoa tai

| — | kaksi heijastavaa levyä, joiden muoto on seuraava eli valkeat sivukolmiot sekä punainen ylä- ja alakolmio: |
| --- | --- |

—

kaksi heijastavaa levyä, joiden muoto on seuraava eli valkeat sivukolmiot sekä punainen ylä- ja alakolmio:

Image

Valojen tai levyjen on oltava vaunun poikittaisakselilla samalla korkeudella puskimien yläpuolella.

Niiden jäsenvaltioiden, jotka vaativat kaksi heijastavaa levyä, on myös hyväksyttävä kaksi kiinteää punaista valoa junan takaosan merkkinä.

Niiden jäsenvaltioiden, jotka vaativat kaksi kiinteää punaista valoa, on myös hyväksyttävä kaksi heijastavaa levyä junan takaosan merkkinä, jos seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät koko verkon osalta:

| — | ajoa mahdollisesti varatulle suojastusvälille koskevassa käyttösäännössä todetaan, että veturinkuljettajan on pystyttävä pysähtymään ennen estettä, ja |
| --- | --- |

—

ajoa mahdollisesti varatulle suojastusvälille koskevassa käyttösäännössä todetaan, että veturinkuljettajan on pystyttävä pysähtymään ennen estettä, ja

| — | liikenteenohjaajan ei tarvitse silmämääräisesti tarkastaa junan takaosan merkkilaitteen olemassaoloa junan kokonaisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

liikenteenohjaajan ei tarvitse silmämääräisesti tarkastaa junan takaosan merkkilaitteen olemassaoloa junan kokonaisuuden varmistamiseksi.

4.2.2.1.3.3   Tavarajunat, jotka eivät ylitä jäsenvaltioiden välistä rajaa

Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, mitä sääntöjä sovelletaan sen rataverkon alueella juniin, jotka eivät ylitä rajaa.

Niiden junien osalta, jotka eivät ylitä rajaa, on myös hyväksyttävä 4.2.2.1.3.2 kohdan mukaiset ilmoitetut säännöt, joita sovelletaan kansainvälisessä liikenteessä käytettäviin tavarajuniin.

4.2.2.2   Junan kuuluvuus

4.2.2.2.1   Yleinen vaatimus

Rautatieyrityksen on varmistettava, että junat on varustettu niiden lähestymisestä varoittavalla äänimerkinantolaitteella.

4.2.2.2.2   Ohjaus

Äänimerkin antamisen on oltava mahdollista kaikissa ajoasennoissa.

4.2.2.3   Kalustoyksikön yksilöinti

Jokaisella kalustoyksiköllä on oltava numero, joka yksiselitteisesti yksilöi sen kaikista muista rautatiekalustoyksiköistä. Tämä numero on selvästi merkittävä ainakin kalustoyksikön molemmille sivuille.

Kalustoyksikköä koskevien käyttörajoitusten on myös oltava tunnistettavissa.

Lisävaatimukset esitetään lisäyksessä H.

4.2.2.4   Matkustajien ja kuorman turvallisuus

4.2.2.4.1   Kuorman turvallisuus

Rautatieyrityksen on varmistettava, että kalustoyksiköt, jotka voidaan kuormata, kuormataan turvallisesti ja tukevasti, ja että lasti pysyy koko matkan ajan turvallisesti ja tukevasti kuormattuna.

4.2.2.4.2   Matkustajien turvallisuus

Rautatieyrityksen on varmistettava, että matkustajat kuljetetaan turvallisesti lähdöstä alkaen koko matkan ajan.

4.2.2.5   Junan kokoonpano

Rautatieyrityksen on määriteltävä henkilöstönsä noudatettaviksi tarkoitetut säännöt ja menettelyt, joilla varmistetaan, että juna täyttää sille myönnetyn reitin vaatimukset.

Junan kokoonpanoa koskevissa säännöissä on otettava huomioon seuraavat tekijät:

| a) | kalustoyksiköt






  — | junan jokaisen kalustoyksikön on oltava kaikkien niillä reiteillä sovellettavien vaatimusten mukainen, joilla junan on tarkoitus kulkea, |
| --- | --- | --- |

a)

kalustoyksiköt

—

junan jokaisen kalustoyksikön on oltava kaikkien niillä reiteillä sovellettavien vaatimusten mukainen, joilla junan on tarkoitus kulkea,

| — | junan jokaisen kalustoyksikön on sovelluttava kulkemaan junan aikataulun mukaisella enimmäisnopeudella; |
| --- | --- |

—

junan jokaisen kalustoyksikön on sovelluttava kulkemaan junan aikataulun mukaisella enimmäisnopeudella;

| b) | junan jokaisen kalustoyksikön on pysyttävä sille määrättyjen kunnossapitojaksojen välillä koko matkan ajan (sekä ajan että kuljetun matkan perusteella mitaten); |
| --- | --- |

b)

junan jokaisen kalustoyksikön on pysyttävä sille määrättyjen kunnossapitojaksojen välillä koko matkan ajan (sekä ajan että kuljetun matkan perusteella mitaten);

| c) | juna






  — | kalustoyksiköistä muodostettavan junan on täytettävä kyseistä reittiä koskevat tekniset vaatimukset, eikä sen pituus saa ylittää väli- ja pääteasemille määriteltyjä suurimpia sallittuja pituuksia; |
| --- | --- | --- |

c)

juna

—

kalustoyksiköistä muodostettavan junan on täytettävä kyseistä reittiä koskevat tekniset vaatimukset, eikä sen pituus saa ylittää väli- ja pääteasemille määriteltyjä suurimpia sallittuja pituuksia;

| d) | rautatieyrityksen on varmistettava, että juna on lähtöhetkellä teknisesti matkakuntoinen ja pysyy sellaisena koko matkan ajan; |
| --- | --- |

d)

rautatieyrityksen on varmistettava, että juna on lähtöhetkellä teknisesti matkakuntoinen ja pysyy sellaisena koko matkan ajan;

| e) | paino ja akselipaino; |
| --- | --- |

e)

paino ja akselipaino;

| f) | junan painon on oltava niissä rajoissa, jotka voidaan sallia reittiosuus, kytkinten kestokyky, veturin vetokyky ja junan muut olennaiset ominaisuudet huomioon ottaen. Akselipainorajoituksia on noudatettava; |
| --- | --- |

f)

junan painon on oltava niissä rajoissa, jotka voidaan sallia reittiosuus, kytkinten kestokyky, veturin vetokyky ja junan muut olennaiset ominaisuudet huomioon ottaen. Akselipainorajoituksia on noudatettava;

| g) | junan suurin nopeus






  — | junan suurimman sallitun nopeuden määrityksessä on otettava huomioon kaikki kyseisillä reiteillä olevat rajoitukset sekä jarrutuskyky, akselipaino ja kalustoyksiköiden tyypit; |
| --- | --- | --- |

g)

junan suurin nopeus

—

junan suurimman sallitun nopeuden määrityksessä on otettava huomioon kaikki kyseisillä reiteillä olevat rajoitukset sekä jarrutuskyky, akselipaino ja kalustoyksiköiden tyypit;

| h) | kinemaattinen ulottuma; |
| --- | --- |

h)

kinemaattinen ulottuma;

| i) | junan jokaisen kalustoyksikön kinemaattisen ulottuman (kuorma mukaan luettuna) on oltava reittiosuudelle sallittujen rajojen sisällä. |
| --- | --- |

i)

junan jokaisen kalustoyksikön kinemaattisen ulottuman (kuorma mukaan luettuna) on oltava reittiosuudelle sallittujen rajojen sisällä.

Tietyissä junissa jarrujärjestelmä tai vetokaluston tyyppi saattaa asettaa lisärajoituksia.

Rataverkon haltijan on ilmoitettava rautatieyritykselle myönnetyn reitin ominaisuuksia koskevista muutoksista heti, kun muutos ilmenee. Elementit, jotka on tarkistettava sen varmistamiseksi, että juna täyttää sille myönnetyn reitin vaatimukset, esitetään lisäyksessä D.

4.2.2.6   Junan jarrutus

4.2.2.6.1   Jarrujärjestelmän vähimmäisvaatimukset

Junan jokaisen kalustoyksikön on oltava kytkettynä liikkuvan kaluston YTE:ssä määriteltyyn läpikytkettävään itsetoimiseen jarrujärjestelmään.

Jokaisen junan ensimmäisessä ja viimeisessä kalustoyksikössä (vetoyksiköt mukaan luettuina) on oltava itsetoimijarru käytössä.

Jos juna jostain syystä katkeaa, osien on itsetoimisesti pysähdyttävä suurimmalla jarrutusteholla tapahtuvan jarrutuksen seurauksena.

4.2.2.6.2   Jarrutuskyky ja suurin sallittu nopeus

| 1) | Rataverkon haltijan on toimitettava rautatieyritykselle kunkin reitin osalta tiedot kaikista radan oleellisista ominaisuuksista:






  — | opastimien etäisyydet (varoitus, pysäyttäminen) sekä niiden sisältämät turvamarginaalit |
| --- | --- | --- |

1)

Rataverkon haltijan on toimitettava rautatieyritykselle kunkin reitin osalta tiedot kaikista radan oleellisista ominaisuuksista:

—

opastimien etäisyydet (varoitus, pysäyttäminen) sekä niiden sisältämät turvamarginaalit

| — | kaltevuudet |
| --- | --- |

—

kaltevuudet

| — | suurimmat sallitut nopeudet ja |
| --- | --- |

—

suurimmat sallitut nopeudet ja

| — | infrastruktuuriin mahdollisesti vaikuttavien jarrujärjestelmien, kuten magneettijarrujen, sähköjarrujen ja pyörrevirtajarrujen, käyttöä koskevat ehdot. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuriin mahdollisesti vaikuttavien jarrujärjestelmien, kuten magneettijarrujen, sähköjarrujen ja pyörrevirtajarrujen, käyttöä koskevat ehdot.

| 2) | Lisäksi rataverkon haltija voi toimittaa seuraavat tiedot:






  i) | junille, jotka pystyvät kulkemaan yli 200 km/h:n huippunopeudella, hidastuvuusprofiilin ja vastaavan vasteajan tasaisella radalla; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisäksi rataverkon haltija voi toimittaa seuraavat tiedot:

i)

junille, jotka pystyvät kulkemaan yli 200 km/h:n huippunopeudella, hidastuvuusprofiilin ja vastaavan vasteajan tasaisella radalla;

| ii) | moottorijunille ja kiinteästi kootuista vaunuryhmistä muodostetuille junille, jotka pystyvät kulkemaan korkeintaan 200 km/h:n huippunopeudella, hidastuvuuden (kuten edellä i kohdassa) tai jarrupainoprosentin; |
| --- | --- |

ii)

moottorijunille ja kiinteästi kootuista vaunuryhmistä muodostetuille junille, jotka pystyvät kulkemaan korkeintaan 200 km/h:n huippunopeudella, hidastuvuuden (kuten edellä i kohdassa) tai jarrupainoprosentin;

| iii) | muille junille (vaihtelevat junakokoonpanot, jotka pystyvät kulkemaan korkeintaan 200 km/h:n huippunopeudella) jarrupainoprosentin. |
| --- | --- |

iii)

muille junille (vaihtelevat junakokoonpanot, jotka pystyvät kulkemaan korkeintaan 200 km/h:n huippunopeudella) jarrupainoprosentin.

Jos rataverkon haltija toimittaa edellä mainitut tiedot, ne on asetettava kaikkien rataverkon haltijan rataverkon alueella liikennöintiä suunnittelevien rautatieyritysten saataville. Jo käytössä olevat jarrutustaulukot, jotka on hyväksytty olemassa olevien ratojen osalta tämän asetuksen voimaantulopäivänä, on myös asetettava saataville.

| 3) | Rautatieyrityksen on suunnitteluvaiheessa määriteltävä junan jarrutuskyky ja vastaava suurin nopeus ottaen huomioon






  — | edellä 1 kohdassa esitetyt asiaankuuluvat radan ominaisuudet sekä, mikäli kyseiset tiedot ovat saatavilla, rataverkonhaltijan 2 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot. Jos rataverkon haltija on toimittanut 2 kohdan mukaiset tiedot, rautatieyrityksen on ilmoitettava jarrutuskyky kyseisiä tietoja hyödyntäen; sekä |
| --- | --- | --- |

3)

Rautatieyrityksen on suunnitteluvaiheessa määriteltävä junan jarrutuskyky ja vastaava suurin nopeus ottaen huomioon

—

edellä 1 kohdassa esitetyt asiaankuuluvat radan ominaisuudet sekä, mikäli kyseiset tiedot ovat saatavilla, rataverkonhaltijan 2 kohdan mukaisesti toimittamat tiedot. Jos rataverkon haltija on toimittanut 2 kohdan mukaiset tiedot, rautatieyrityksen on ilmoitettava jarrutuskyky kyseisiä tietoja hyödyntäen; sekä

| — | liikkuvaan kalustoon liittyvät marginaalit, jotka on määritelty jarrujärjestelmän luotettavuuden ja käytettävyyden perusteella. |
| --- | --- |

—

liikkuvaan kalustoon liittyvät marginaalit, jotka on määritelty jarrujärjestelmän luotettavuuden ja käytettävyyden perusteella.

Rautatieyrityksen on lisäksi varmistettava, että liikennöinnin aikana kukin juna täyttää vähintään vaaditun jarrutustehon. Rautatieyrityksen on määriteltävä ja otettava käyttöön asiaa koskevat säännöt sekä hallittava niitä turvallisuusjohtamisjärjestelmänsä puitteissa.

Rautatieyrityksen on erityisesti määriteltävä säännöt, joita noudatetaan, jos juna ei täytä vaadittua jarrutustehoa liikennöinnin aikana. Rautatieyrityksen on välittömästi ilmoitettava tällaisista tapauksista rataverkon haltijalle. Rataverkon haltija voi ryhtyä asianmukaisiin toimiin rajoittaakseen tapauksen vaikutuksia muuhun sen rataverkon alueella tapahtuvaan rataliikenteeseen.

4.2.2.7   Junan kulkukelpoisuuden varmistaminen

4.2.2.7.1   Yleinen vaatimus

Rautatieyrityksen on määriteltävä prosessi, jolla varmistetaan, että junan kaikki turvallisuuteen liittyvät laitteet ovat täysin toimintakunnossa ja että juna voi kulkea turvallisesti.

Rautatieyrityksen on ilmoitettava rataverkon haltijalle kaikista junan toimintaan vaikuttavista ominaisuuksien muutoksista tai kaikista muutoksista, jotka saattavat vaikuttaa mahdollisuuksiin sovittaa juna sille myönnetylle reitille.

Rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen on määriteltävä ja pidettävä ajan tasalla junan kuljettamista vajaatoimintatilanteen aikana koskevat ehdot ja menettelyt.

4.2.2.7.2   Tarvittavat tiedot

Turvallista ja tehokasta toimintaa varten tarvittaviin tietoihin ja niiden toimitusprosessiin on sisällyttävä:

| — | junan tunniste |
| --- | --- |

—

junan tunniste

| — | junasta vastaavan rautatieyrityksen yksilöivät tiedot |
| --- | --- |

—

junasta vastaavan rautatieyrityksen yksilöivät tiedot

| — | junan todellinen pituus |
| --- | --- |

—

junan todellinen pituus

| — | kuljettaako juna matkustajia tai eläimiä, vaikka se ei ole aikataulun mukaista |
| --- | --- |

—

kuljettaako juna matkustajia tai eläimiä, vaikka se ei ole aikataulun mukaista

| — | kaikki käyttörajoitukset ja tiedot siitä, mitä kalustoyksiköitä ne koskevat (ulottuma, nopeusrajoitukset jne.) |
| --- | --- |

—

kaikki käyttörajoitukset ja tiedot siitä, mitä kalustoyksiköitä ne koskevat (ulottuma, nopeusrajoitukset jne.)

| — | rataverkon haltijan edellyttämät tiedot vaarallisten aineiden kuljetusta varten. |
| --- | --- |

—

rataverkon haltijan edellyttämät tiedot vaarallisten aineiden kuljetusta varten.

Rautatieyrityksen on varmistettava, että nämä tiedot ovat rataverkon haltijoiden saatavilla ennen junan lähtöä.

Rautatieyrityksen on ilmoitettava rataverkon haltijoille, jos juna ei käytä sille myönnettyä reittiä tai jos juna on peruutettu.

4.2.2.8   Radan opastimien ja merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset

Kuljettajan on kyettävä havaitsemaan opastimet ja radanvarren merkit, ja mikäli on tarpeellista, niiden on oltava kuljettajan nähtävissä. Sama koskee muunkin tyyppisiä radanvarressa olevia merkkejä, jos ne liittyvät turvallisuuteen.

Tämän varmistamiseksi radan merkit, opastimet ja opastaulut on suunniteltava ja sijoitettava riittävän yhdenmukaisesti. Mm. seuraavat seikat on otettava huomioon:

| — | sijoittelun on oltava sellainen, että kuljettaja näkee lukea ne junan ajovalojen valossa, |
| --- | --- |

—

sijoittelun on oltava sellainen, että kuljettaja näkee lukea ne junan ajovalojen valossa,

| — | jos merkki on erikseen valaistava, valaistuksen on oltava tyypiltään ja voimakkuudeltaan sopiva, |
| --- | --- |

—

jos merkki on erikseen valaistava, valaistuksen on oltava tyypiltään ja voimakkuudeltaan sopiva,

| — | heijastavia merkkejä käytettäessä on heijastavien materiaalien ominaisuuksien oltava asiaa koskevien eritelmien mukaisia ja merkit on rakennettava sellaisiksi, että kuljettaja helposti kykenee lukemaan niitä junan ajovalojen valossa. |
| --- | --- |

—

heijastavia merkkejä käytettäessä on heijastavien materiaalien ominaisuuksien oltava asiaa koskevien eritelmien mukaisia ja merkit on rakennettava sellaisiksi, että kuljettaja helposti kykenee lukemaan niitä junan ajovalojen valossa.

Ohjaamot on suunniteltava niin yhdenmukaisella tavalla, että kuljettaja helposti näkee hänelle tarkoitetut tarpeelliset tiedot.

4.2.2.9   Kuljettajan valppaus

Junassa on oltava keinot kuljettajan tarkkaavaisuuden seurantaan. Niiden tulee pysäyttää juna, jos kuljettaja ei reagoi tietyn ajan kuluessa; tämä aika määritellään liikkuvan kaluston YTE:issä.

4.2.3   Junien toimintaan liittyvät eritelmät

4.2.3.1   Junan kulun suunnittelu

Rataverkon haltijan on ilmoitettava direktiivin 2012/34/EU mukaisesti, mitä tietoja tarvitaan ratakapasiteettia haettaessa.

4.2.3.2   Junien tunnisteet

Jokainen juna on yksilöitävä junanumerolla. Junanumeron antaa rataverkon haltija samalla kun se myöntää junalle ratakapasiteetin, ja numeron tulee olla rautatieyrityksen ja kaikkien junaa ohjaavien rataverkon haltijoiden tiedossa. Junanumeron on oltava yksikäsitteinen kyseisessä rataverkossa. Junanumeron vaihtumista kesken matkan tulisi välttää.

4.2.3.2.1   Junanumeron muoto

Junanumeron muoto määritellään ohjaus-, hallinta- ja merkinanto -YTE:ssä (jäljempänä myös ’CCS YTE’; komission päätös 2012/88/EU (3) sellaisena kuin se on muutettuna).

4.2.3.3   Junan lähtö

4.2.3.3.1   Ennen lähtöä tehtävät tarkastukset ja testit

Rautatieyrityksen on määriteltävä ennen junan lähtöä tehtävät (esim. ovien, kuorman ja jarrujen) tarkastukset ja testit, joilla varmistetaan turvallinen lähtö.

4.2.3.3.2   Junan kulkuvalmiudesta ilmoittaminen rataverkon haltijalle

Rautatieyrityksen on ilmoitettava rataverkon haltijalle, kun juna on valmis käyttämään rataverkkoa.

Rautatieyrityksen on ilmoitettava rataverkon haltijalle kaikista junaan tai sen toimintaan vaikuttavista epäkohdista, jotka mahdollisesti vaikuttavat junan kulkuun ennen sen lähtöä tai matkan aikana.

4.2.3.4   Liikenteen hallinta

4.2.3.4.1   Yleiset vaatimukset

Liikenteen hallinnalla on varmistettava rautateiden turvallinen, tehokas ja täsmällinen toiminta, mukaan luettuna tehokas palautuminen liikennehäiriöstä.

Rataverkon haltijan on määritettävä menettelyt ja keinot seuraaviin tarkoituksiin:

| — | junien reaaliaikainen hallinta |
| --- | --- |

—

junien reaaliaikainen hallinta

| — | toimintatavat, joilla ylläpidetään infrastruktuurin mahdollisimman tehokasta toimintaa tapahtuneiden tai ennakoitujen viivästysten tai vaaratilanteiden sattuessa, sekä |
| --- | --- |

—

toimintatavat, joilla ylläpidetään infrastruktuurin mahdollisimman tehokasta toimintaa tapahtuneiden tai ennakoitujen viivästysten tai vaaratilanteiden sattuessa, sekä

| — | rautatieyrityksille tiedottaminen näissä tapauksissa. |
| --- | --- |

—

rautatieyrityksille tiedottaminen näissä tapauksissa.

Kaikki muut rautatieyrityksen tarvitsemat prosessit, jotka vaikuttavat rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan (haltijoiden) väliseen vuorovaikutukseen, voidaan ottaa käyttöön sitten, kun niistä on sovittu rataverkon haltijan kanssa.

4.2.3.4.2   Junista ilmoittaminen

4.2.3.4.2.1   Junien kulun seurantaan tarvittavat tiedot

Rataverkon haltijan tulee

| a) | järjestää mahdollisuus tallentaa reaaliaikaisesti ajat, joina junat lähtevät, saapuvat tai sivuuttavat verkollaan olevat edeltä määritellyt junien kulun seurantapaikat, sekä poikkeamat aikataulusta; |
| --- | --- |

a)

järjestää mahdollisuus tallentaa reaaliaikaisesti ajat, joina junat lähtevät, saapuvat tai sivuuttavat verkollaan olevat edeltä määritellyt junien kulun seurantapaikat, sekä poikkeamat aikataulusta;

| b) | antaa junan kulun seurantaan liittyvät tietyt välttämättömät tiedot. Näihin tietoihin on sisällyttävä:






  — | junan tunnistetiedot, |
| --- | --- | --- |

b)

antaa junan kulun seurantaan liittyvät tietyt välttämättömät tiedot. Näihin tietoihin on sisällyttävä:

—

junan tunnistetiedot,

| — | seurantapisteen tunnistetiedot, |
| --- | --- |

—

seurantapisteen tunnistetiedot,

| — | rata, jolla juna kulkee, |
| --- | --- |

—

rata, jolla juna kulkee,

| — | aikataulun mukainen aika seurantapaikasta, |
| --- | --- |

—

aikataulun mukainen aika seurantapaikasta,

| — | todellinen aika seurantapaikassa (ja tieto siitä, onko kyseessä lähtö-, saapumis- vai sivuutusaika – sellaisista seurantapaikoista, joissa juna pysähtyy, on annettava erikseen saapumis- ja lähtöaika), |
| --- | --- |

—

todellinen aika seurantapaikassa (ja tieto siitä, onko kyseessä lähtö-, saapumis- vai sivuutusaika – sellaisista seurantapaikoista, joissa juna pysähtyy, on annettava erikseen saapumis- ja lähtöaika),

| — | tieto siitä, montako minuuttia juna oli aikatauluaan edellä tai jäljessä seurantapaikoissa, |
| --- | --- |

—

tieto siitä, montako minuuttia juna oli aikatauluaan edellä tai jäljessä seurantapaikoissa,

| — | alustava selitys kaikille yksittäisille myöhästymisille, jotka ylittävät 10 minuuttia tai muun suorituskykyä seuraavan järjestelmän asettaman rajan, |
| --- | --- |

—

alustava selitys kaikille yksittäisille myöhästymisille, jotka ylittävät 10 minuuttia tai muun suorituskykyä seuraavan järjestelmän asettaman rajan,

| — | ilmoitus siitä, että juna on myöhässä, sekä siitä, montako minuuttia se on myöhässä, |
| --- | --- |

—

ilmoitus siitä, että juna on myöhässä, sekä siitä, montako minuuttia se on myöhässä,

| — | junan aiemmat tunnisteet, jos niitä on, |
| --- | --- |

—

junan aiemmat tunnisteet, jos niitä on,

| — | tieto siitä, että junan matka on kokonaan tai osittain peruttu. |
| --- | --- |

—

tieto siitä, että junan matka on kokonaan tai osittain peruttu.

4.2.3.4.2.2   Ennakoitu luovutusaika

Rataverkon haltijalla on oltava prosessi, jonka avulla voidaan ilmoittaa, kuinka monta minuuttia junan rataverkon haltijalta toiselle luovuttamisen ajankohta arviolta poikkeaa aikataulusta.

Tähän tulee sisältyä tiedot liikennehäiriöstä (ongelman kuvaus ja tapahtumapaikka).

4.2.3.4.3   Vaaralliset aineet

Rautatieyrityksen on määriteltävä menettelyt vaarallisten aineiden kuljetuksen valvomiseksi.

Näiden menettelyjen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| — | säännökset, jotka on esitetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY (4), |
| --- | --- |

—

säännökset, jotka on esitetty Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/68/EY (4),

| — | kuljettajalle annettava ilmoitus junassa olevista vaarallisista aineista ja niiden sijainnista, |
| --- | --- |

—

kuljettajalle annettava ilmoitus junassa olevista vaarallisista aineista ja niiden sijainnista,

| — | rataverkon haltijan vaarallisten aineiden kuljetuksesta tarvitsemat tiedot, |
| --- | --- |

—

rataverkon haltijan vaarallisten aineiden kuljetuksesta tarvitsemat tiedot,

| — | yhteistyössä rataverkon haltijan kanssa määritetyt viestintäkanavat ja vaarallisiin aineisiin liittyvien hätätilanteiden varalta suunnitellut erityistoimet. |
| --- | --- |

—

yhteistyössä rataverkon haltijan kanssa määritetyt viestintäkanavat ja vaarallisiin aineisiin liittyvien hätätilanteiden varalta suunnitellut erityistoimet.

4.2.3.4.4   Toiminnan laatu

Rataverkon haltijalla ja rautatieyrityksellä on oltava käytössä prosessit, joilla valvotaan kaikkien kyseeseen tulevien palvelujen tehokkuutta.

Valvontaprosessit on suunniteltava niin, että niiden avulla pystytään analysoimaan tietoja ja löytämään taustalla olevat tekijät sekä inhimillisten että järjestelmän virheiden osalta. Tämän analyysin tulosten perusteella on toteutettava parannustoimia, joiden tarkoituksena on eliminoida tai lieventää tekijöitä, jotka saattavat haitata rautaverkon tehokasta toimintaa.

Jos tällaisilla toimilla olisi saavutettavissa koko rataverkon laajuisia etuja myös muille rataverkon haltijoille ja rautatieyrityksille, niistä on liikesalaisuuden sallimissa rajoissa tiedotettava.

Rataverkon haltijan on mahdollisimman pian analysoitava tapahtumat, jotka ovat merkittävästi häirinneet toimintaa. Rataverkon haltijan on tarvittaessa ja erityisesti silloin, kun asia koskee niiden palveluksessa olevia henkilöitä, otettava kyseiseen tapahtumaan liittyvät rautatieyritykset mukaan analysointityöhön. Jos tällaisen analyysin tulokset johtavat rataverkon parannusehdotuksiin, joiden tarkoituksena on eliminoida tai vähentää vaaratilanteiden/onnettomuuksien syitä, niistä on kerrottava kaikille asianomaisille rataverkon haltijoille ja rautatieyrityksille.

Nämä prosessit on dokumentoitava ja sisällytettävä sisäisiin auditointeihin.

4.2.3.5   Tietojen tallentaminen

Junien kulkuun liittyvät tiedot on tallennettava ja säilytettävä seuraavia tarkoituksia varten:

| — | tukemaan turvallisuuden järjestelmällistä valvontaa vaaratilanteiden ja onnettomuuksien estämiskeinona, |
| --- | --- |

—

tukemaan turvallisuuden järjestelmällistä valvontaa vaaratilanteiden ja onnettomuuksien estämiskeinona,

| — | tietojen keräämiseksi kuljettajan, junan ja radan sekä ratalaitteiden toiminnasta ennen onnettomuutta tai vaaratilannetta ja tarvittaessa välittömästi sen jälkeen, jotta saadaan selville tapahtuman syyt sekä tuetaan uusien keinojen löytämistä tai entisten kehittämistä tapauksen uusiintumisen estämiseksi, |
| --- | --- |

—

tietojen keräämiseksi kuljettajan, junan ja radan sekä ratalaitteiden toiminnasta ennen onnettomuutta tai vaaratilannetta ja tarvittaessa välittömästi sen jälkeen, jotta saadaan selville tapahtuman syyt sekä tuetaan uusien keinojen löytämistä tai entisten kehittämistä tapauksen uusiintumisen estämiseksi,

| — | veturin/vetoyksikön ja kuljettajan suorituskykyyn liittyvien tietojen tallentamiseksi. |
| --- | --- |

—

veturin/vetoyksikön ja kuljettajan suorituskykyyn liittyvien tietojen tallentamiseksi.

Tallennetut tiedot on voitava yhdistää seuraaviin tietoihin:

| — | tallennuspäivämäärä ja -aika |
| --- | --- |

—

tallennuspäivämäärä ja -aika

| — | tallennetun tapahtuman tarkka maantieteellinen paikka |
| --- | --- |

—

tallennetun tapahtuman tarkka maantieteellinen paikka

| — | junan tunniste |
| --- | --- |

—

junan tunniste

| — | kuljettajan yksilöinti. |
| --- | --- |

—

kuljettajan yksilöinti.

ETCS/GSM-R-järjestelmään tallennettavat tiedot ovat CCS YTE:ssä määritellyt tiedot, jotka ovat merkityksellisiä tämän YTE:n 4.2.3.5 kohdan edellytysten kannalta.

Tiedot on suojattava ja säilytettävä, ja niiden on oltava valtuutettujen elinten saatavilla, kuten esimerkiksi direktiivin 2004/49/EY 19 artiklan mukaista tehtäväänsä suorittavan kansallisen tutkintaelimen käytettävissä.

4.2.3.5.1   Valvontatietojen tallentaminen junan ulkopuolella

Rataverkon haltijan on tallennettava vähintään seuraavat tiedot:

| — | junan kulkuun liittyvien radanvarsilaitteiden (opastimien, vaihteiden jne.) toimintahäiriöt, |
| --- | --- |

—

junan kulkuun liittyvien radanvarsilaitteiden (opastimien, vaihteiden jne.) toimintahäiriöt,

| — | ylikuumentuneen laakeripesän havaitseminen, jos laitteet sitä varten on asennettu, |
| --- | --- |

—

ylikuumentuneen laakeripesän havaitseminen, jos laitteet sitä varten on asennettu,

| — | junan kuljettajan ja liikenteenohjaajan välinen turvallisuuteen liittyvä viestintä. |
| --- | --- |

—

junan kuljettajan ja liikenteenohjaajan välinen turvallisuuteen liittyvä viestintä.

4.2.3.5.2   Valvontatietojen tallentaminen junassa

Rautatieyrityksen on tallennettava vähintään seuraavat tiedot:

| — | seis-opastetta osoittavan opastimen tai kulkutien päätekohdan ohittaminen |
| --- | --- |

—

seis-opastetta osoittavan opastimen tai kulkutien päätekohdan ohittaminen

| — | hätäjarrutuksen käyttö |
| --- | --- |

—

hätäjarrutuksen käyttö

| — | junan ajonopeus |
| --- | --- |

—

junan ajonopeus

| — | junakulunvalvontalaitteiden (merkinanto) irti kytkeminen tai ohittaminen |
| --- | --- |

—

junakulunvalvontalaitteiden (merkinanto) irti kytkeminen tai ohittaminen

| — | äänimerkin käyttö |
| --- | --- |

—

äänimerkin käyttö

| — | oven hallintalaitteiden (avaus, sulkeminen) käyttö, jos sellaiset on asennettu |
| --- | --- |

—

oven hallintalaitteiden (avaus, sulkeminen) käyttö, jos sellaiset on asennettu

| — | junaan mahdollisesti asennettujen junan turvalliseen toimintaan liittyvien hälytysjärjestelmien hälytykset |
| --- | --- |

—

junaan mahdollisesti asennettujen junan turvalliseen toimintaan liittyvien hälytysjärjestelmien hälytykset

| — | sen ohjaamon yksilöinti, josta tietoja kerätään tarkastusta varten. |
| --- | --- |

—

sen ohjaamon yksilöinti, josta tietoja kerätään tarkastusta varten.

Tallennuslaitetta koskevat tekniset lisäeritelmät on esitetty LOC&PAS YTE:ssä.

4.2.3.6   Vajaatoimintatilanne

4.2.3.6.1   Ilmoittaminen toisille käyttäjille

Rataverkon haltijan on yhdessä rautatieyritysten kanssa määriteltävä prosessi, jonka avulla ne välittömästi ilmoittavat toisilleen kaikista rataverkon tai liikkuvan kaluston turvallisuutta, suorituskykyä ja/tai käytettävyyttä huonontavista tilanteista.

4.2.3.6.2   Kuljettajien ohjeistaminen

Kaikissa rataverkon haltijan vastuualueeseen kuuluvissa vajaatoimintatilanteissa rataverkon haltijan on annettava kuljettajille määrämuotoiset ohjeet niistä toimista, joihin näiden tulee ryhtyä, jotta vajaatoimintatilanteesta selvitään turvallisesti.

4.2.3.6.3   Varautumisjärjestelyt

Rataverkon haltijan on yhdessä kaikkien sen rataverkolla toimivien rautatieyritysten ja tarvittaessa viereisten rataverkon haltijoiden kanssa määriteltävä, julkaistava ja annettava käytettäväksi asianmukaiset varautumismenettelyt ja jaettava vastuut vajaatoimintatilanteen aiheuttamien kielteisten vaikutusten vähentämiseksi.

Näissä tapauksissa suunnittelun ja reagoinnin on oltava oikeassa suhteessa vajaatoimintatilanteen luonteeseen ja mahdolliseen vakavuuteen.

Näillä toimilla, joiden on vähintään sisällettävä suunnitelmat verkon palauttamiseksi normaalitilaan, voidaan myös käsitellä seuraavia asioita:

| — | liikkuvan kaluston viat (esim. sellaiset, jotka voivat aiheuttaa merkittävän häiriön liikenteelle, sekä menettelyt rikkoutuneiden junien avustamiseksi), |
| --- | --- |

—

liikkuvan kaluston viat (esim. sellaiset, jotka voivat aiheuttaa merkittävän häiriön liikenteelle, sekä menettelyt rikkoutuneiden junien avustamiseksi),

| — | infrastruktuurin viat (esim. kun sähkönsyöttö on katkennut tai tilanteet, joissa junia joudutaan poikkeuttamaan suunnitellulta reitiltä), |
| --- | --- |

—

infrastruktuurin viat (esim. kun sähkönsyöttö on katkennut tai tilanteet, joissa junia joudutaan poikkeuttamaan suunnitellulta reitiltä),

| — | äärimmäiset sääolot. |
| --- | --- |

—

äärimmäiset sääolot.

Rataverkon haltijan on kerättävä ja pidettävä ajan tasalla niiden rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen avainhenkilöiden yhteystiedot, joihin voidaan ottaa yhteyttä vajaatoimintatilanteeseen johtavan toimintahäiriön sattuessa. Näihin tietoihin on sisällyttävä yhteystiedot sekä työaikana että sen ulkopuolella.

Rautatieyrityksen on annettava nämä tiedot rataverkon haltijalle ja ilmoitettava tälle kaikki yhteystietojen muutokset.

Rataverkon haltijan on ilmoitettava rautatieyrityksille kaikki omien yhteystietojensa muutokset.

4.2.3.7   Hätätilanteiden hallinta

Rataverkon haltijan on, neuvoteltuaan seuraavien elinten kanssa:

| — | kaikki rataverkon haltijan rataverkolla toimivat rautatieyritykset tai näiden edustajat tilanteen mukaan, |
| --- | --- |

—

kaikki rataverkon haltijan rataverkolla toimivat rautatieyritykset tai näiden edustajat tilanteen mukaan,

| — | viereisten rataverkkojen haltijat tilanteen mukaan, |
| --- | --- |

—

viereisten rataverkkojen haltijat tilanteen mukaan,

| — | paikalliset viranomaiset, pelastustoimen (mukaan luettuina palokunnat ja pelastuslaitokset) joko alueellisen tai valtakunnallisen tason edustajat tilanteen mukaan, |
| --- | --- |

—

paikalliset viranomaiset, pelastustoimen (mukaan luettuina palokunnat ja pelastuslaitokset) joko alueellisen tai valtakunnallisen tason edustajat tilanteen mukaan,

määriteltävä, julkistettava ja annettava käyttöön tarvittavat keinot, joilla hätätilanteita hallitaan ja radan normaali toiminta palautetaan.

Näiden keinojen on yleensä katettava seuraavat tilanteet:

| — | törmäykset |
| --- | --- |

—

törmäykset

| — | tulipalot junassa |
| --- | --- |

—

tulipalot junassa

| — | junien evakuointi |
| --- | --- |

—

junien evakuointi

| — | onnettomuudet tunneleissa |
| --- | --- |

—

onnettomuudet tunneleissa

| — | tapaukset, joissa on mukana vaarallisia aineita |
| --- | --- |

—

tapaukset, joissa on mukana vaarallisia aineita

| — | suistumiset. |
| --- | --- |

—

suistumiset.

Rautatieyrityksen on annettava rataverkon haltijalle kaikki näitä tapauksia koskevat tarkat tiedot, erityisesti junien avustamisen tai takaisin raiteelle nostamisen osalta.

Lisäksi rautatieyrityksellä on oltava käytössä prosessit, joilla matkustajille kerrotaan junien hätä- ja turvamenettelyistä.

4.2.3.8   Junan miehistön auttaminen vaaratilanteessa tai kun ilmenee merkittävä liikkuvan kaluston toimintahäiriö

Rautatieyrityksen on määriteltävä asianmukaiset menettelyt, joilla junan miehistöä autetaan vajaatoimintatilanteissa ja vältetään liikkuvan kaluston teknisistä ja muista vioista johtuvat viivästykset tai vähennetään niitä (esimerkiksi viestintäkanavat, junaa evakuoitaessa tehtävät toimet).

4.3   Liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät

Kun otetaan huomioon 3 luvussa luetellut olennaiset vaatimukset, liitäntöjen toiminnalliset ja tekniset eritelmät ovat seuraavat:

4.3.1   Liitännät infrastruktuuri-YTE:ään

| Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite | | Infrastruktuuria koskevan YTE:n viite | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Kohta | Parametri | Kohta |
| Jarrutuskyky ja suurin sallittu nopeus | 4.2.2.6.2 | Rataan kohdistuvat pitkittäisvoimat | 4.2.6.2 |
| Muutokset reittikirjan tietoihin | 4.2.1.2.2.2 | Käyttöä koskevat säännöt | 4.4 |
| Vajaatoimintatilanne | 4.2.3.6 |

Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite

Infrastruktuuria koskevan YTE:n viite

Parametri

Kohta

Parametri

Kohta

Jarrutuskyky ja suurin sallittu nopeus

4.2.2.6.2

Rataan kohdistuvat pitkittäisvoimat

4.2.6.2

Muutokset reittikirjan tietoihin

4.2.1.2.2.2

Käyttöä koskevat säännöt

4.4

Vajaatoimintatilanne

4.2.3.6

4.3.2   Liitännät ohjaus-, hallinta- ja merkinanto -YTE:ään

| Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite | | Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmää koskevan YTE:n viite | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Kohta | Parametri | Kohta |
| Sääntökirja | 4.2.1.2.1 | Käyttöä koskevat säännöt | 4.4 |
| Käyttöä koskevat säännöt | 4.4 |
| Radan opastimien ja merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset | 4.2.2.8 | Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys | 4.2.15 |
| Junan jarrutus | 4.2.2.6 | Junan jarrutuskyky ja -ominaisuudet | 4.3.2.3 |
| Sääntökirja | 4.2.1.2.1 | Hiekoituslaitteiden käyttö | 4.2.10 |
| Junan numero | 4.2.3.2.1 | ETCS DMI | 4.2.12 |
| GSM-R DMI | 4.2.13 |
| Tietojen tallentaminen junassa | 4.2.3.5 | Liitäntä tietojen tallentamiseen sääntelytarkoituksessa | 4.2.14 |

Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite

Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmää koskevan YTE:n viite

Parametri

Kohta

Parametri

Kohta

Sääntökirja

4.2.1.2.1

Käyttöä koskevat säännöt

4.4

Käyttöä koskevat säännöt

4.4

Radan opastimien ja merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset

4.2.2.8

Radanvarren ohjaus- ja hallintalaitteiden näkyvyys

4.2.15

Junan jarrutus

4.2.2.6

Junan jarrutuskyky ja -ominaisuudet

4.3.2.3

Sääntökirja

4.2.1.2.1

Hiekoituslaitteiden käyttö

4.2.10

Junan numero

4.2.3.2.1

ETCS DMI

4.2.12

GSM-R DMI

4.2.13

Tietojen tallentaminen junassa

4.2.3.5

Liitäntä tietojen tallentamiseen sääntelytarkoituksessa

4.2.14

4.3.3   Liitännät liikkuvan kaluston YTE:iin

4.3.3.1   Liitännät vetureita ja henkilöliikenteen liikkuvaa kalustoa koskevaan YTE:ään

| Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite | | LOC&PAS YTE:n viite | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Kohta | Parametri | Kohta |
| Varautumisjärjestelyt | 4.2.3.6.3 | Hinauskytkin | 4.2.2.2.4 |
| Päätykytkin | 4.2.2.2.3 |
| Junan kokoonpano | 4.2.2.5 | Akselipaino-parametri | 4.2.3.2 |
| Junan jarrutus | 4.2.2.6 | Jarrutuskyky | 4.2.4.5 |
| Junan näkyvyys | 4.2.2.1 | Etu- ja takavalot | 4.2.7.1 |
| Junan kuuluvuus | 4.2.2.2 | Äänimerkinantolaite | 4.2.7.2 |
| Radan opastimien ja merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset | 4.2.2.8 | Näkyvyys ulos | 4.2.9.1.3 |
| Tuulilasin optiset ominaisuudet | 4.2.9.2.2 |
| Sisävalaistus | 4.2.9.1.8 |
| Kuljettajan valppaus | 4.2.2.9 | Kuljettajan aktiivisuuden valvontatoiminto | 4.2.9.3.1 |
| Valvontatietojen tallentaminen junassa | 4.2.3.5.2 | Tietojen tallennuslaite | 4.2.9.6 |
| Hätätilanteiden hallinta | 4.2.3.7 | Nostokaavio ja ohjeet | 4.2.12.5 |
| Pelastustoimiin liittyvät kuvaukset | 4.2.12.6 |
| Junan kokoonpano | 4.2.2.5 | Käyttöön liittyvät asiakirjat | 4.2.12.4 |
| Ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junassa mukana olevan henkilöstön osalta | Lisäys F |
| Hiekoitus | Lisäys B | Eristeenä toimivat epäpuhtaudet | 4.2.3.3.1.1 |

Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite

LOC&PAS YTE:n viite

Parametri

Kohta

Parametri

Kohta

Varautumisjärjestelyt

4.2.3.6.3

Hinauskytkin

4.2.2.2.4

Päätykytkin

4.2.2.2.3

Junan kokoonpano

4.2.2.5

Akselipaino-parametri

4.2.3.2

Junan jarrutus

4.2.2.6

Jarrutuskyky

4.2.4.5

Junan näkyvyys

4.2.2.1

Etu- ja takavalot

4.2.7.1

Junan kuuluvuus

4.2.2.2

Äänimerkinantolaite

4.2.7.2

Radan opastimien ja merkkien näkyvyyttä koskevat vaatimukset

4.2.2.8

Näkyvyys ulos

4.2.9.1.3

Tuulilasin optiset ominaisuudet

4.2.9.2.2

Sisävalaistus

4.2.9.1.8

Kuljettajan valppaus

4.2.2.9

Kuljettajan aktiivisuuden valvontatoiminto

4.2.9.3.1

Valvontatietojen tallentaminen junassa

4.2.3.5.2

Tietojen tallennuslaite

4.2.9.6

Hätätilanteiden hallinta

4.2.3.7

Nostokaavio ja ohjeet

4.2.12.5

Pelastustoimiin liittyvät kuvaukset

4.2.12.6

Junan kokoonpano

4.2.2.5

Käyttöön liittyvät asiakirjat

4.2.12.4

Ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junassa mukana olevan henkilöstön osalta

Lisäys F

Hiekoitus

Lisäys B

Eristeenä toimivat epäpuhtaudet

4.2.3.3.1.1

4.3.3.2   Liitännät tavaravaunuja koskevaan YTE:ään

| Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite | | Tavaravaunuja koskevan YTE:n viite | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Kohta | Parametri | Kohta |
| Takapää | 4.2.2.1.3.2 | Loppuopasteiden kiinnityslaitteet | 4.2.6.3 |
| Loppuopaste | Lisäys E |
| Junan kokoonpano | 4.2.2.5 | Ulottumat | 4.2.3.1 |
| Junan kokoonpano | 4.2.2.5 | Yhteensopivuus rataosan kantokyvyn kanssa | 4.2.3.2 |
| Varautumisjärjestelyt | 4.2.3.6.3 | Yksikön lujuus – Nostaminen nosturilla tai tunkilla | 4.2.2.2 |
| Junan jarrutus | 4.2.2.6 | Jarru | 4.2.4 |

Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite

Tavaravaunuja koskevan YTE:n viite

Parametri

Kohta

Parametri

Kohta

Takapää

4.2.2.1.3.2

Loppuopasteiden kiinnityslaitteet

4.2.6.3

Loppuopaste

Lisäys E

Junan kokoonpano

4.2.2.5

Ulottumat

4.2.3.1

Junan kokoonpano

4.2.2.5

Yhteensopivuus rataosan kantokyvyn kanssa

4.2.3.2

Varautumisjärjestelyt

4.2.3.6.3

Yksikön lujuus – Nostaminen nosturilla tai tunkilla

4.2.2.2

Junan jarrutus

4.2.2.6

Jarru

4.2.4

4.3.4   Liitännät energia-YTE:ään

| Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite | | Viite energia-YTE:ään | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Kohta | Parametri | Kohta |
| Junan kokoonpano | 4.2.2.5 | Junan käytettävissä oleva huippuvirta | 4.2.4.1 |
| Reittikirjan laatiminen | 4.2.1.2.2.1 |
| Junan kokoonpano | 4.2.2.5 | Erotusjaksot: | |
| Reittikirjan laatiminen | 4.2.1.2.2.1 | Jakso | 4.2.15 |
| Järjestelmä | 4.2.16 |

Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite

Viite energia-YTE:ään

Parametri

Kohta

Parametri

Kohta

Junan kokoonpano

4.2.2.5

Junan käytettävissä oleva huippuvirta

4.2.4.1

Reittikirjan laatiminen

4.2.1.2.2.1

Junan kokoonpano

4.2.2.5

Erotusjaksot:

Reittikirjan laatiminen

4.2.1.2.2.1

Jakso

4.2.15

Järjestelmä

4.2.16

4.3.5   Liitännät rautatietunneleiden turvallisuutta koskevaan YTE:ään

| Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite | | Rautatietunneleiden turvallisuutta koskevan YTE:n viite | |
| --- | --- | --- | --- |
| Parametri | Kohta | Parametri | Kohta |
| Junan kulkukelpoisuuden varmistaminen | 4.2.2.7 | Pelastusohje | 4.4.1 |
| Junan lähtö | 4.2.3.3 |
| Vajaatoimintatilanne | 4.2.3.6 |
| Hätätilanteiden hallinta | 4.2.3.7 | Tunneleita koskeva hätäsuunnitelma | 4.4.2 |
| Harjoitukset | 4.4.3 |
| Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille | 4.4.5 |
| Ammatillinen pätevyys | 4.6.1 | Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden alalla | 4.6.1 |

Käyttötoimintaa koskevan YTE:n viite

Rautatietunneleiden turvallisuutta koskevan YTE:n viite

Parametri

Kohta

Parametri

Kohta

Junan kulkukelpoisuuden varmistaminen

4.2.2.7

Pelastusohje

4.4.1

Junan lähtö

4.2.3.3

Vajaatoimintatilanne

4.2.3.6

Hätätilanteiden hallinta

4.2.3.7

Tunneleita koskeva hätäsuunnitelma

4.4.2

Harjoitukset

4.4.3

Turvallisuuden ja hätätilanteiden osalta junassa annettava tiedotus matkustajille

4.4.5

Ammatillinen pätevyys

4.6.1

Junan miehistön ja muun henkilökunnan pätevyys tunneleiden alalla

4.6.1

4.4   Käyttöä koskevat säännöt

Euroopan unionin rautatiejärjestelmässä käytettäviksi tarkoitettujen uusien ja erilaisten rakenteellisten osajärjestelmien yhdenmukaisen toiminnan mahdollistavien sääntöjen ja menettelyjen, erityisesti jos ne liittyvät suoranaisesti uuden ohjaus- ja hallintajärjestelmän toimintaan, on oltava samanlaisia silloin, kun tilanteet ovat samanlaisia.

Eurooppalaisen rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS:n/ETCS:n) ja ERTMS/GSM-R-radiojärjestelmän käyttöä koskevat periaatteet ja säännöt on esitetty lisäyksessä A.

Koko Euroopan unionin rautatiejärjestelmää koskevat yhteiset käyttöä koskevat periaatteet ja säännöt on esitetty lisäyksessä B.

4.5   Kunnossapitoa koskevat säännöt

Ei sovelleta

4.6   Ammatillinen pätevyys

4.6.1   Ammatillinen pätevyys

Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan henkilöstöllä on oltava asianmukainen ammatillinen pätevyys, jotta se kykenee hoitamaan kaikki turvallisuuden kannalta kriittiset tehtävänsä normaaleissa oloissa sekä vajaatoiminta- ja hätätilanteissa. Tämä pätevyys koostuu ammatillisesta tietämyksestä ja kyvystä käyttää sitä käytännössä.

Yksittäisten tehtävien ammatillisten pätevyysvaatimusten vähimmäiselementit on esitetty lisäyksissä F ja G.

4.6.2   Kielellinen pätevyys

4.6.2.1   Periaatteet

Rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen on varmistettava, että niiden näitä tehtäviä hoitava henkilöstö on pätevää hallitsemaan lisäyksessä C esitetyt viestintäprotokollat ja -periaatteet.

Jos rataverkon haltijan operointikieli on muu kuin se, jota rautatieyrityksen henkilöstö tavallisesti käyttää, tämän tilanteen edellyttämän kielellisen- ja viestintäopetuksen on oltava olennainen osa rautatieyrityksen pätevyyden hallintajärjestelmää.

Niiden rautatieyrityksen työntekijöiden, joiden tehtäviin kuuluu viestintä rataverkon haltijan henkilöstön kanssa turvallisuuden kannalta tärkeissä asioissa niin normaali-, vajaatoiminta- kuin hätätilanteissakin, on omattava riittävä kielitaidon taso rataverkon haltijan operointikielessä.

4.6.2.2   Kielitaidon taso

Rataverkon haltijan käyttämän operointikielen kielitaidon tason on oltava riittävä turvallisuustarkoituksiin:

| a) | Vähimmäisvaatimuksena on, että kuljettaja kykenee






  — | lähettämään ja ymmärtämään kaikki lisäyksessä C määritellyt viestit |
| --- | --- | --- |

a)

Vähimmäisvaatimuksena on, että kuljettaja kykenee

—

lähettämään ja ymmärtämään kaikki lisäyksessä C määritellyt viestit

| — | tehokkaasti kommunikoimaan rutiini-, vajaatoiminta- ja hätätilanteissa |
| --- | --- |

—

tehokkaasti kommunikoimaan rutiini-, vajaatoiminta- ja hätätilanteissa

| — | täyttämään lomakekirjan käyttöön liittyvät lomakkeet. |
| --- | --- |

—

täyttämään lomakekirjan käyttöön liittyvät lomakkeet.

| b) | Muiden junan miehistön jäsenten, joiden tehtävät edellyttävät kommunikointia rataverkon haltijan kanssa turvallisuuden kannalta kriittisissä asioissa, on vähimmäisvaatimuksena kyettävä lähettämään ja ymmärtämään junan ja sen toiminnan tilaa kuvaavia tietoja. |
| --- | --- |

b)

Muiden junan miehistön jäsenten, joiden tehtävät edellyttävät kommunikointia rataverkon haltijan kanssa turvallisuuden kannalta kriittisissä asioissa, on vähimmäisvaatimuksena kyettävä lähettämään ja ymmärtämään junan ja sen toiminnan tilaa kuvaavia tietoja.

Muun junassa mukana olevan henkilöstön kuin kuljettajan kielitaidon on oltava vähintään lisäyksessä E esitetyllä tasolla 2.

4.6.3   Henkilöstön alku- ja jatkuva arviointi

4.6.3.1   Peruselementit

Rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden on määriteltävä henkilöstönsä arvioinnissa käytettävä prosessi komission asetusten (EU) N:o 1158/2010 (5) ja (EU) N:o 1169/2010 (6) vaatimusten mukaisesti.

4.6.3.2   Koulutustarpeiden analysointi ja päivittäminen

Rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden on selvitettävä henkilöstönsä koulutustarpeet ja määriteltävä prosessi, jolla niiden omat koulutustarpeet tarkistetaan ja päivitetään asetusten (EU) N:o 1158/2010 ja (EU) N:o 1169/2010 vaatimusten mukaisesti.

Tässä analyysissa on selvitettävä sekä koulutuksen sisältö että sen vaativuus ja otettava huomioon junien, vetoyksiköiden ja liikkuvan kaluston toimintaan liittyvät riskit. Rautatieyrityksen on määriteltävä prosessi, jonka avulla sen junissa työskentelevän henkilökunnan reittituntemus hankitaan ja ylläpidetään. Tämän prosessin on:

| — | perustuttava rataverkon haltijan antamiin reittitietoihin ja |
| --- | --- |

—

perustuttava rataverkon haltijan antamiin reittitietoihin ja

| — | oltava tämän YTE:n 4.2.1 kohdassa kuvatun prosessin mukainen. |
| --- | --- |

—

oltava tämän YTE:n 4.2.1 kohdassa kuvatun prosessin mukainen.

Junassa mukana olevan henkilöstön ja junan valmistelusta vastaavan henkilöstön tehtävien osalta huomioon otettavat elementit on esitetty lisäyksissä F ja G. Näitä elementtejä on tarpeen mukaan hyödynnettävä osana henkilöstökoulutusta.

On mahdollista, että rautatieyrityksen toimintatavan tai rataverkon haltijan hoitaman rataverkon luonteen takia jotkut lisäyksissä F ja G mainitut elementit eivät tule kysymykseen. Koulutustarpeita selvittävässä analyysissä on mainittava ne elementit, jotka eivät tule kyseeseen, sekä syyt siihen.

4.6.4   Apuhenkilöstö

Rautatieyrityksen on varmistettava, että apuhenkilöstö (kuten tarjoilu- ja siivoushenkilöstö), joka ei kuulu ”junan miehistöön”, koulutetaan peruskoulutuksensa lisäksi toimimaan ”junan miehistön” täysin koulutettujen jäsenten ohjeiden mukaisesti.

4.7   Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

4.7.1   Johdanto

Henkilöstön, joka 4.2.1 kohdan mukaan hoitaa 2.2 kohdan mukaisia turvallisuuteen liittyviä tehtäviä, on oltava riittävän hyväkuntoista, jotta toiminnan ja turvallisuuden tasoa koskevat vaatimukset voidaan täyttää.

Rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden on luotava ja dokumentoitava prosessi, jonka ne ovat ottaneet käyttöön henkilöstöönsä kohdistuvien lääketieteellisten, psykologisten ja terveyttä koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Prosessi on sisällytettävä turvallisuusjohtamisjärjestelmään.

Lääkärin on tehtävä 4.7.2 kohdassa määritellyt lääkärintarkastukset ja niihin liittyvät yksittäisten työntekijöiden soveltuvuutta koskevat päätökset.

Työntekijät eivät saa hoitaa turvallisuuden kannalta kriittisiä tehtäviä, jos heidän tarkkaavaisuutensa on alkoholin, huumeiden, psykotrooppisen lääkityksen tai vastaavien aineiden vaikutuksesta heikentynyt. Siksi rautatieyrityksellä ja rataverkon haltijalla on oltava käytössä menettelyt, joilla hallitaan riskiä, että henkilöstö on töissä tällaisten aineiden vaikutuksen alaisena tai että he käyttävät tällaisia aineita töissä ollessaan.

Näiden aineiden kohdalla sovelletaan rajoja, jotka on määritelty sen jäsenvaltion kansallisissa säännöissä, jossa juna liikennöi.

4.7.2   Lääkärintarkastukset ja psykologiset arvioinnit

4.7.2.1   Ennen työhön hyväksymistä

4.7.2.1.1   Lääkärintarkastuksen vähimmäissisältö

Lääkärintarkastuksiin on sisällyttävä

| — | yleinen lääkärintarkastus |
| --- | --- |

—

yleinen lääkärintarkastus

| — | aistien toiminnan tarkastus (näkö, kuulo, värien erottaminen) |
| --- | --- |

—

aistien toiminnan tarkastus (näkö, kuulo, värien erottaminen)

| — | virtsa- tai verikoe sokeritaudin ja muiden kliinisessä tutkimuksessa esille tulleiden tilojen toteamiseksi |
| --- | --- |

—

virtsa- tai verikoe sokeritaudin ja muiden kliinisessä tutkimuksessa esille tulleiden tilojen toteamiseksi

| — | huumetesti. |
| --- | --- |

—

huumetesti.

4.7.2.1.2   Psykologinen arviointi

Psykologisen arvioinnin tarkoitus on auttaa rautatieyritystä palkkaamaan ja johtamaan henkilöstöä, joilla on tehtäviensä turvallisessa suorittamisessa vaadittavat kognitiiviset ja psykomotoriset ominaisuudet, käytös ja persoonallisuus.

Psykologisen arvioinnin sisällöstä päätettäessä on otettava huomioon ainakin seuraavat kaikkien turvallisuuteen liittyvien tehtävien kannalta olennaiset kriteerit:

| a) | Kognitiiviset:






  — | huomio- ja keskittymiskyky |
| --- | --- | --- |

a)

Kognitiiviset:

—

huomio- ja keskittymiskyky

| — | muisti |
| --- | --- |

—

muisti

| — | käsityskyky |
| --- | --- |

—

käsityskyky

| — | päättelykyky |
| --- | --- |

—

päättelykyky

| — | viestintäkyky. |
| --- | --- |

—

viestintäkyky.

| b) | Psykomotoriset:






  — | reaktionopeus |
| --- | --- | --- |

b)

Psykomotoriset:

—

reaktionopeus

| — | liikekoordinaatio. |
| --- | --- |

—

liikekoordinaatio.

| c) | Käyttäytyminen ja persoonallisuus:






  — | itsehillintä |
| --- | --- | --- |

c)

Käyttäytyminen ja persoonallisuus:

—

itsehillintä

| — | käytöksen johdonmukaisuus |
| --- | --- |

—

käytöksen johdonmukaisuus

| — | kyky itsenäiseen toimintaan |
| --- | --- |

—

kyky itsenäiseen toimintaan

| — | tunnontarkkuus. |
| --- | --- |

—

tunnontarkkuus.

Jos jokin näistä ominaisuuksista jätetään tutkimatta, psykologin on perusteltava ja dokumentoitava päätös.

Hakijan on osoitettava psykologinen soveltuvuutensa läpäisemällä testi, jonka suorittaa asianomaisen jäsenvaltion päätöksen mukaisesti psykologi tai lääkäri tai joka suoritetaan psykologin tai lääkärin valvonnassa.

4.7.2.2   Työhön hyväksymisen jälkeen

4.7.2.2.1   Määräaikaisten lääkärintarkastusten aikataulu

Järjestelmällinen lääkärintarkastus on tehtävä vähintään seuraavin väliajoin:

| — | joka viides vuosi työntekijöille, joiden ikä on enintään 40 vuotta; |
| --- | --- |

—

joka viides vuosi työntekijöille, joiden ikä on enintään 40 vuotta;

| — | joka kolmas vuosi työntekijöille, joiden ikä on 41–62 vuotta; |
| --- | --- |

—

joka kolmas vuosi työntekijöille, joiden ikä on 41–62 vuotta;

| — | joka vuosi työntekijöille, joiden ikä on yli 62 vuotta. |
| --- | --- |

—

joka vuosi työntekijöille, joiden ikä on yli 62 vuotta.

Lääkärin on tihennettävä määräaikaistarkastuksia, jos työntekijän terveydentila sitä edellyttää.

4.7.2.2.2   Määräaikaisen lääkärintarkastuksen vähimmäissisältö

Jos työntekijä on täyttänyt terveydentilaa koskevat vaatimukset ennen työhön ottamista tehdyssä tarkastuksessa, määräaikaistarkastuksilla on oltava seuraava vähimmäissisältö:

| — | yleinen lääkärintarkastus |
| --- | --- |

—

yleinen lääkärintarkastus

| — | aistien toiminnan tarkastus (näkö, kuulo, värien erottaminen) |
| --- | --- |

—

aistien toiminnan tarkastus (näkö, kuulo, värien erottaminen)

| — | virtsa- tai verikoe sokeritaudin ja muiden kliinisessä tutkimuksessa esille tulleiden tilojen toteamiseksi |
| --- | --- |

—

virtsa- tai verikoe sokeritaudin ja muiden kliinisessä tutkimuksessa esille tulleiden tilojen toteamiseksi

| — | huumetesti, jos kliinisen tutkimuksen tulos sitä edellyttää. |
| --- | --- |

—

huumetesti, jos kliinisen tutkimuksen tulos sitä edellyttää.

4.7.2.2.3   Ylimääräiset lääkärintarkastukset ja/tai psykologiset arvioinnit

Määräajoin tehtävän lääkärintarkastuksen lisäksi on tehtävä ylimääräinen lääkärintarkastus ja/tai psykologinen arviointi, jos on perusteltua syytä epäillä työntekijän fyysistä tai psykologista soveltuvuutta tai epäillä huumeiden käyttöä tai sallitut rajat ylittävää alkoholin käyttöä. Tämä tulee erityisesti kyseeseen silloin, kun kyseinen henkilö on inhimillisellä erehdyksellä aiheuttanut onnettomuuden tai vaaratilanteen.

Rautatieyrityksen ja rataverkon haltijan on otettava käyttöön järjestelmä, jolla varmistetaan, että tällaiset ylimääräiset tarkastukset ja arvioinnit tehdään, kun ne ovat paikallaan.

4.7.3   Terveydentilavaatimukset

4.7.3.1   Yleiset vaatimukset

Henkilöstö ei saa kärsiä sairauksista tai käyttää lääkkeitä, jotka voivat aiheuttaa seuraavia oireita:

| — | äkillinen tajuttomuus |
| --- | --- |

—

äkillinen tajuttomuus

| — | tietoisuuden tai keskittymiskyvyn huononeminen |
| --- | --- |

—

tietoisuuden tai keskittymiskyvyn huononeminen

| — | äkillinen toimintakyvyttömyys |
| --- | --- |

—

äkillinen toimintakyvyttömyys

| — | tasapainon tai koordinaatiokyvyn huononeminen |
| --- | --- |

—

tasapainon tai koordinaatiokyvyn huononeminen

| — | merkittävä liikkumiseste. |
| --- | --- |

—

merkittävä liikkumiseste.

Työntekijöiden on täytettävä seuraavat näkökykyä ja kuuloa koskevat vaatimukset:

4.7.3.2   Näkövaatimukset

| — | Näkö kauas silmälasien kanssa tai ilman: 0,8 (oikea silmä + vasen silmä – mitattuna erikseen); vähintään 0,3 huonommalla silmällä. |
| --- | --- |

—

Näkö kauas silmälasien kanssa tai ilman: 0,8 (oikea silmä + vasen silmä – mitattuna erikseen); vähintään 0,3 huonommalla silmällä.

| — | Vahvimmat sallitut korjauslinssit: kaukotaitteisuus + 5 / likitaitteisuus – 8. Lääkäri voi poikkeustapauksissa, silmätautien erikoislääkärin mielipidettä kysyttyään, sallia nämä rajat ylittävät arvot. |
| --- | --- |

—

Vahvimmat sallitut korjauslinssit: kaukotaitteisuus + 5 / likitaitteisuus – 8. Lääkäri voi poikkeustapauksissa, silmätautien erikoislääkärin mielipidettä kysyttyään, sallia nämä rajat ylittävät arvot.

| — | Keskialueen näkö ja lähinäkö: riittävä joko silmälasien kanssa tai ilman. |
| --- | --- |

—

Keskialueen näkö ja lähinäkö: riittävä joko silmälasien kanssa tai ilman.

| — | Piilolasien käyttö on sallittu. |
| --- | --- |

—

Piilolasien käyttö on sallittu.

| — | Normaali värinäkö: käytetään jotain tunnettua koetta, kuten Ishihara-koetta, ja täydennetään tarvittaessa jollain muulla tunnetulla kokeella. |
| --- | --- |

—

Normaali värinäkö: käytetään jotain tunnettua koetta, kuten Ishihara-koetta, ja täydennetään tarvittaessa jollain muulla tunnetulla kokeella.

| — | Näkökenttä: normaali (ei mitään kyseisen työntekijän tehtäviä haittaavia poikkeamia normaalista). |
| --- | --- |

—

Näkökenttä: normaali (ei mitään kyseisen työntekijän tehtäviä haittaavia poikkeamia normaalista).

| — | Kummankin silmän näkökyky: normaali. |
| --- | --- |

—

Kummankin silmän näkökyky: normaali.

| — | Yhteisnäkö: normaali. |
| --- | --- |

—

Yhteisnäkö: normaali.

| — | Herkkyys kontrasteille: hyvä. |
| --- | --- |

—

Herkkyys kontrasteille: hyvä.

| — | Eteneviä silmäsairauksia ei saa olla. |
| --- | --- |

—

Eteneviä silmäsairauksia ei saa olla.

| — | Linssi-istute, keratotomia ja keratektomia sallitaan vain sillä ehdolla, että ne tarkastetaan vuosittain tai lääkärin määräämin väliajoin. |
| --- | --- |

—

Linssi-istute, keratotomia ja keratektomia sallitaan vain sillä ehdolla, että ne tarkastetaan vuosittain tai lääkärin määräämin väliajoin.

4.7.3.3   Kuulovaatimukset

Audiogrammin vahvistama riittävä kuulo eli:

| — | riittävän hyvä kuulo, jotta on mahdollista keskustella puhelimessa ja samalla kuulla hälytysäänet ja radioviestit, |
| --- | --- |

—

riittävän hyvä kuulo, jotta on mahdollista keskustella puhelimessa ja samalla kuulla hälytysäänet ja radioviestit,

| — | kuulokojeen käyttö on sallittu. |
| --- | --- |

—

kuulokojeen käyttö on sallittu.

4.8   Infrastruktuuria ja kalustoyksikköjä koskevat rekisterit

Infrastruktuuria ja kalustoyksikköjä koskevien rekisterien direktiivin 2008/57/EY 33, 34 ja 35 artiklassa kuvattujen ominaispiirteiden takia kyseiset rekisterit eivät sovellu käyttötoiminta ja liikenteen hallinta -osajärjestelmän erityistarpeisiin. Tämän vuoksi tässä YTE:ssä ei määritellä mitään näiden rekisterien osalta.

On kuitenkin operatiivisia syitä, joiden vuoksi tiettyjen rataverkkoa koskevien tietojen on oltava rautatieyrityksen käytettävissä ja vastaavasti tiettyjen liikkuvaa kalustoa koskevien tietojen on oltava rataverkon haltijan käytettävissä, kuten 4.8.1 ja 4.8.2 kohdassa on määritelty. Molemmissa tapauksissa kyseisten tietojen on oltava täydellisiä ja paikkansapitäviä.

4.8.1   Infrastruktuuri

Ne rataverkkoa koskevat käyttötoimintaan ja liikenteen hallintaan liittyvät tiedot, joiden on oltava rautatieyritysten käytettävissä, eritellään lisäyksessä D. Rataverkon haltija on vastuussa tietojen paikkansapitävyydestä.

4.8.2   Liikkuva kalusto

Seuraavien liikkuvaan kalustoon liittyvien tietojen on oltava rataverkon haltijoiden käytettävissä. Liikkuvan kaluston haltija vastaa seuraavien tietojen paikkansapitävyydestä:

| — | onko kalustoyksikkö valmistettu käyttäen materiaaleja, jotka voivat aiheuttaa vaaraa onnettomuuden tai tulipalon sattuessa (esimerkiksi asbesti), |
| --- | --- |

—

onko kalustoyksikkö valmistettu käyttäen materiaaleja, jotka voivat aiheuttaa vaaraa onnettomuuden tai tulipalon sattuessa (esimerkiksi asbesti),

| — | kalustoyksikön kokonaispituus mukaan lukien puskimet, jos kalustoyksikössä on sellaiset. |
| --- | --- |

—

kalustoyksikön kokonaispituus mukaan lukien puskimet, jos kalustoyksikössä on sellaiset.

5.   YHTEENTOIMIVUUDEN OSATEKIJÄT

5.1   Määritelmä

Direktiivin 2008/57/EY 2 artiklan f kohdan mukaan ’yhteentoimivuuden osatekijöillä’ tarkoitetaan ”sellaista osajärjestelmään kuuluvan tai siihen liitettäväksi tarkoitetun laitteen perusosaa, perusosien ryhmää, osakokonaisuutta tai kokonaisuutta, josta rautatieverkon yhteentoimivuus riippuu suoraan tai epäsuorasti. Osatekijän käsite kattaa aineellisten esineiden lisäksi myös aineettomat hyödykkeet kuten tietokoneohjelmat”.

5.2   Osatekijöiden luettelo

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmää koskevia yhteentoimivuuden osatekijöitä ei ole.

6.   OSATEKIJÖIDEN VAATIMUSTENMUKAISUUDEN JA/TAI KÄYTTÖÖNSOVELTUVUUDEN ARVIOINTI JA OSAJÄRJESTELMÄN TARKASTUS

6.1   Yhteentoimivuuden osatekijät

Koska tässä YTE:ssä ei toistaiseksi määritellä yhteentoimivuuden osatekijöitä, siinä ei myöskään käsitellä arviointijärjestelyjä.

6.2   Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

6.2.1   Periaatteet

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä on direktiivin 2008/57/EY liitteen II mukaan toiminnallinen osajärjestelmä.

Direktiivin 2004/49/EY 10 ja 11 artiklan mukaisesti rautatieyritysten ja rataverkon haltijoiden on turvallisuusjohtamisjärjestelmässään osoitettava tämän YTE:n vaatimusten mukaisuus hakiessaan uutta tai muutettua turvallisuustodistusta tai -lupaa.

Vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevat yhteiset turvallisuusmenetelmät edellyttävät, että kansalliset turvallisuusviranomaiset laativat tarkastusohjelman valvoakseen ja seuratakseen turvallisuusjohtamisjärjestelmän ja kaikkien YTE:ien vaatimusten päivittäistä täyttymistä. On huomattava, että mikään tässä YTE:ssä mukana oleva elementti ei tarvitse ilmoitetun laitoksen tekemää erillistä arviointia.

Tässä YTE:ssä esitetyt, liitäntöjen yhteydessä (4.3 kohta) luetellut vaatimukset, jotka liittyvät rakenteellisiin osajärjestelmiin, arvioidaan kyseisten rakenteellisten osajärjestelmien yhteydessä.

7.   TÄYTÄNTÖÖNPANO

7.1   Periaatteet

Tämän YTE:n täytäntöönpano ja siinä olevien vaatimusten mukaisuus on määritettävä niiden täytäntöönpanosuunnitelmien mukaisesti, jotka jokaisen jäsenvaltion on laadittava radoille, joista ne ovat vastuussa.

Suunnitelmassa on otettava huomioon seuraavat asiat:

| a) | kunkin radan käyttöön liittyvät inhimilliset tekijät; |
| --- | --- |

a)

kunkin radan käyttöön liittyvät inhimilliset tekijät;

| b) | kunkin radan käyttöön ja turvallisuuteen liittyvät tekijät; |
| --- | --- |

b)

kunkin radan käyttöön ja turvallisuuteen liittyvät tekijät;

| c) | se, koskeeko kyseisten elementtien täytäntöönpano






  — | kaikkia rataa käyttäviä junia |
| --- | --- | --- |

c)

se, koskeeko kyseisten elementtien täytäntöönpano

—

kaikkia rataa käyttäviä junia

| — | ainoastaan tiettyjä ratoja |
| --- | --- |

—

ainoastaan tiettyjä ratoja

| — | kaikkia ratoja |
| --- | --- |

—

kaikkia ratoja

| — | kaikkia rataverkossa kulkevia junia; |
| --- | --- |

—

kaikkia rataverkossa kulkevia junia;

| d) | suhde muiden osajärjestelmien (ohjaus, hallinta ja merkinanto, liikkuva kalusto jne.) täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

d)

suhde muiden osajärjestelmien (ohjaus, hallinta ja merkinanto, liikkuva kalusto jne.) täytäntöönpanoon.

Tässä vaiheessa kaikki mahdollisesti kyseeseen tulevat poikkeukset on otettava huomioon ja dokumentoitava osana suunnitelmaa.

Täytäntöönpanosuunnitelmassa on otettava huomioon täytäntöönpanon mahdolliset eri tasot seuraavissa tapauksissa:

| a) | rautatieyritys tai rataverkon haltija aloittaa toimintansa; |
| --- | --- |

a)

rautatieyritys tai rataverkon haltija aloittaa toimintansa;

| b) | rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan olemassa olevia toimintajärjestelmiä uudistetaan tai parannetaan; |
| --- | --- |

b)

rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan olemassa olevia toimintajärjestelmiä uudistetaan tai parannetaan;

| c) | käyttöön otetaan uusia tai parannettuja infrastruktuuri-, energia-, liikkuvan kaluston tai ohjaus- ja hallintaosajärjestelmiä, jotka tarvitsevat vastaavat toimintaohjeet. |
| --- | --- |

c)

käyttöön otetaan uusia tai parannettuja infrastruktuuri-, energia-, liikkuvan kaluston tai ohjaus- ja hallintaosajärjestelmiä, jotka tarvitsevat vastaavat toimintaohjeet.

On yleisesti tiedossa, että kaikkia tämän YTE:n elementtejä ei voida täysin ottaa käyttöön ennen kuin käytettävät laitteet (rata, ohjaus- ja hallintalaitteet jne.) on yhdenmukaistettu. Tämän takia tässä luvussa esitetyt suuntaviivat on nähtävä vain välivaiheena, jolla tuetaan siirtymistä tavoitteena olevaan järjestelmään.

7.2   Täytäntöönpanon suuntaviivoja

Täytäntöönpanossa on kolme erillistä vaihetta:

| a) | vahvistus siitä, että olemassa olevat järjestelmät ja prosessit ovat tämän YTE:n vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

a)

vahvistus siitä, että olemassa olevat järjestelmät ja prosessit ovat tämän YTE:n vaatimusten mukaisia;

| b) | olemassa olevien järjestelmien ja prosessien mukauttaminen tämän YTE:n vaatimusten mukaisiksi; |
| --- | --- |

b)

olemassa olevien järjestelmien ja prosessien mukauttaminen tämän YTE:n vaatimusten mukaisiksi;

| c) | uudet järjestelmät ja prosessit, jotka ovat seurausta toisten osajärjestelmien käyttöönotosta:






  — | uudet/parannetut tavanomaisen rautatiejärjestelmän radat (infrastruktuuri/energia), |
| --- | --- | --- |

c)

uudet järjestelmät ja prosessit, jotka ovat seurausta toisten osajärjestelmien käyttöönotosta:

—

uudet/parannetut tavanomaisen rautatiejärjestelmän radat (infrastruktuuri/energia),

| — | uudet tai parannetut ETCS-varustelut, GSM-R-radiolaitteistot, kuumakäynti-ilmaisimet (ohjaus, hallinta ja merkinanto), |
| --- | --- |

—

uudet tai parannetut ETCS-varustelut, GSM-R-radiolaitteistot, kuumakäynti-ilmaisimet (ohjaus, hallinta ja merkinanto),

| — | uusi liikkuva kalusto (liikkuva kalusto). |
| --- | --- |

—

uusi liikkuva kalusto (liikkuva kalusto).

7.3   Erityistapaukset

7.3.1   Johdanto

Seuraavat erityissäännökset koskevat jäljempänä esitettyjä erityistapauksia.

Erityistapaukset jakaantuvat kahteen ryhmään:

| a) | tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa pysyvästi (tapaus ”P”) ja tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa tilapäisesti (tapaus ”T”). |
| --- | --- |

a)

tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa pysyvästi (tapaus ”P”) ja tapauksiin, joissa määräykset ovat voimassa tilapäisesti (tapaus ”T”).

| b) | Tilapäisissä tapauksissa jäsenvaltioiden on oltava kyseisen osajärjestelmän mukaisia joko vuoteen 2030 (tapaus ”T1”), vuoteen 2024 (tapaus ”T2”) tai vuoteen 2018 (tapaus ”T3”) mennessä. |
| --- | --- |

b)

Tilapäisissä tapauksissa jäsenvaltioiden on oltava kyseisen osajärjestelmän mukaisia joko vuoteen 2030 (tapaus ”T1”), vuoteen 2024 (tapaus ”T2”) tai vuoteen 2018 (tapaus ”T3”) mennessä.

7.3.2   Erityistapausten luettelo

7.3.2.1   Viroa, Latviaa ja Liettuaa koskeva tilapäinen erityistapaus (T1)

Tämän YTE:n 4.2.2.1.3.2 ja 4.2.2.1.3.3 kohdan täytäntöönpanoa varten junat, joita käytetään pelkästään Viron, Latvian ja Liettuan 1 520 mm:n raideleveyden rataverkolla, voivat käyttää muulla tavoin määriteltyä junan loppuopastetta.

7.3.2.2   Irlantia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva tilapäinen erityistapaus (T2)

Tämän YTE:n 4.2.3.2.1 kohdan täytäntöönpanon osalta todetaan, että Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa käytetään vanhoissa järjestelmissä aakkosnumeerista tunnusta. Jäsenvaltiot esittävät aakkosnumeerisista junan tunnuksista tavoitteena olevaan numeerisiin tunnuksiin perustuvaan järjestelmään siirtymisen vaatimukset ja aikataulun.

7.3.2.3   Suomea koskeva tilapäinen erityistapaus (T3)

Lisäyksessä B esitetyn käyttöä koskevan yhteisen säännön 5 täytäntöönpanon osalta todetaan, että Suomessa voidaan käyttää muuta sääntöä henkilöjunan loppuopasteen toimintahäiriön vaikutusten lieventämiseksi.

7.3.2.4   Suomea koskeva pysyvä erityistapaus (P1)

Tämän YTE:n 4.2.2.1.3.3 kohdan ja lisäyksessä B esitetyn käyttöä koskevan yhteisen säännön 5 täytäntöönpanon osalta todetaan, että Suomessa ei käytetä loppuopastetta tavarajunissa. Suomessa kuitenkin hyväksytään 4.2.2.1.3.2 kohdassa esitetyt tavarajunien loppuopasteet.

Lisäys A

ERTMS/ETCS-käyttösäännöt

ERTMS/ETCS- ja ERTMS/GSM-R-käyttösäännöt on eritelty Euroopan rautatieviraston verkkosivuilla (www.era.europa.eu) julkaistussa teknisessä asiakirjassa ’ETCS and GSM-R rules and principles – version 4’.

Lisäys B

Käyttöä koskevat yhteiset periaatteet ja säännöt

Vajaatoimintatilanteiden osalta on otettava huomioon myös 4.2.3.6.3 kohdan varautumisjärjestelyt.

1.   HIEKOITUS

Jos juna on varustettu manuaalisesti käynnistettävällä hiekoituslaitteella, kuljettajan on aina voitava hiekoittaa, mutta kuljettajan on mahdollisuuksien mukaan vältettävä sitä seuraavissa tapauksissa:

| — | vaihteiden ja raideristeysten alueella |
| --- | --- |

—

vaihteiden ja raideristeysten alueella

| — | jarrutettaessa nopeudesta alle 20 km/h |
| --- | --- |

—

jarrutettaessa nopeudesta alle 20 km/h

| — | junan seistessä paikoillaan. |
| --- | --- |

—

junan seistessä paikoillaan.

Poikkeuksia tähän ovat seuraavat tapaukset:

| — | jos on olemassa mahdollisuus, että seis-opastetta osoittava opastin ohitetaan, tai muun vaaratilanteen vaara, ja jos hiekoittaminen lisäisi kitkaa, |
| --- | --- |

—

jos on olemassa mahdollisuus, että seis-opastetta osoittava opastin ohitetaan, tai muun vaaratilanteen vaara, ja jos hiekoittaminen lisäisi kitkaa,

| — | lähdettäessä liikkeelle, |
| --- | --- |

—

lähdettäessä liikkeelle,

| — | kun on tarpeen kokeilla vetoyksikössä olevan hiekoituslaitteen toimintaa. |
| --- | --- |

—

kun on tarpeen kokeilla vetoyksikössä olevan hiekoituslaitteen toimintaa.

2.   JUNAN LÄHTÖ

Juna voi lähteä liikkeelle lähtöasemalta tai aikataulun mukaisen pysähdyksen jälkeen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

| — | kuljettaja on saanut junalle lähtöluvan, |
| --- | --- |

—

kuljettaja on saanut junalle lähtöluvan,

| — | junan käyttöä koskevat ehdot on täytetty, |
| --- | --- |

—

junan käyttöä koskevat ehdot on täytetty,

| — | on junan lähtöaika, lukuun ottamatta tapaukset, joissa junalle on myönnetty lupa lähteä liikkeelle ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa. |
| --- | --- |

—

on junan lähtöaika, lukuun ottamatta tapaukset, joissa junalle on myönnetty lupa lähteä liikkeelle ennen aikataulun mukaista lähtöaikaa.

3.   JUNA EI OLE SAANUT LÄHTÖLUPAA MÄÄRÄAIKAAN MENNESSÄ

Jos kuljettaja ei määräaikaan mennessä ole saanut lähtölupaa ja hänellä ei ole syystä tietoa, hänen on ilmoitettava asiasta liikenteenohjaajalle.

4.   JUNAN ETUPÄÄSSÄ OLEVIEN VALOJEN TOIMINTAHÄIRIÖ

Jos kuljettaja ei voi laittaa mitään etupäässä olevia valoja päälle:

4.1   Näkyvyyden ollessa hyvä

Kuljettajan on ilmoitettava toimintahäiriöstä liikenteenohjaajalle. Juna on ajettava suurimmalla sallitulla nopeudella lähimpään paikkaan, jossa etupäässä olevat valot voidaan korjata tai vaihtaa tai viallinen kalustoyksikkö voidaan vaihtaa. Kuljettajan on ajon aikana käytettävä äänimerkinantolaitetta aina tarvittaessa tai liikenteenohjaajan ohjeiden mukaisesti.

4.2   Pimeällä tai näkyvyyden ollessa heikko

Kuljettajan on ilmoitettava toimintahäiriöstä liikenteenohjaajalle. Jos junan etupäähän on asennettu siirrettävä valkoinen valo, juna on ajettava toimintahäiriö huomioon ottaen suurimmalla sallitulla nopeudella lähimpään paikkaan, jossa etupäässä olevat valot voidaan korjata tai vaihtaa tai viallinen kalustoyksikkö voidaan vaihtaa.

Jos siirrettävää etupäähän sijoitettavaa valoa ei ole käytettävissä, juna ei saa jatkaa matkaa, ellei liikenteenohjaaja anna määrämuotoista ohjetta jatkaa matkaa lähimpään paikkaan radan vapauttamiseksi.

Kuljettajan on ajon aikana käytettävä äänimerkinantolaitetta aina tarvittaessa tai liikenteenohjaajan ohjeiden mukaisesti.

5.   LOPPUOPASTEEN TOIMINTAHÄIRIÖ

| 1) | Jos liikenteenohjaaja havaitsee, että junan loppuopasteessa on toimintahäiriö, liikenteenohjaajan on ryhdyttävä toimenpiteisiin junan pysäyttämiseksi sopivassa paikassa sekä ilmoitettava asiasta kuljettajalle. |
| --- | --- |

1)

Jos liikenteenohjaaja havaitsee, että junan loppuopasteessa on toimintahäiriö, liikenteenohjaajan on ryhdyttävä toimenpiteisiin junan pysäyttämiseksi sopivassa paikassa sekä ilmoitettava asiasta kuljettajalle.

| 2) | Kuljettajan on tarkastettava junan tila ja tarvittaessa korjattava tai vaihdettava junan loppuopaste. |
| --- | --- |

2)

Kuljettajan on tarkastettava junan tila ja tarvittaessa korjattava tai vaihdettava junan loppuopaste.

| 3) | Kuljettajan on ilmoitettava liikenteenohjaajalle, kun juna on valmis jatkamaan matkaa. Jos korjaustoimet eivät ole mahdolliset, juna ei saa jatkaa matkaa, paitsi jos liikenteenohjaaja ja kuljettaja sopivat erikoisjärjestelyistä. |
| --- | --- |

3)

Kuljettajan on ilmoitettava liikenteenohjaajalle, kun juna on valmis jatkamaan matkaa. Jos korjaustoimet eivät ole mahdolliset, juna ei saa jatkaa matkaa, paitsi jos liikenteenohjaaja ja kuljettaja sopivat erikoisjärjestelyistä.

6.   ÄÄNIMERKINANTOLAITTEEN TOIMINTAHÄIRIÖ

Jos äänimerkinantolaitteessa esiintyy toimintahäiriö, kuljettajan on ilmoitettava asiasta liikenteenohjaajalle. Juna ei saa ylittää äänimerkinantolaitteen toimintahäiriötilanteissa sovellettavaa suurinta sallittua nopeutta ajaessaan lähimpään paikkaan, jossa äänimerkinantolaite voidaan korjata tai viallinen kalustoyksikkö voidaan vaihtaa. Kuljettajan on pystyttävä pysäyttämään juna ennen sellaisten tasoristeysten ylittämistä, joissa äänimerkki on annettava, ja ajettava tasoristeyksen yli vasta, kun se on turvallista. Jos moniäänisessä äänimerkinantolaitteessa esiintyy toimintahäiriö mutta vähintään yksi äänimerkeistä toimii, juna voi jatkaa matkaa normaalisti.

7.   TASORISTEYKSEN TOIMINTAHÄIRIÖ

7.1   Viallisen tasoristeyksen ylittämisen estäminen

Sellaisen teknisen toimintahäiriön, joka vaikuttaa junan ajamiseen tasoristeyksen yli turvallisella tavalla, havaitsemisesta turvatoimintojen palauttamiseen saakka junien normaali ajaminen tasoristeyksen yli on estettävä.

7.2   Viallisen tasoristeyksen ylittäminen (luvallisesti)

| 1) | Mikäli toimintahäiriön luonne ei estä junaliikenteen jatkamista, kuljettajalle on annettava lupa ylittää tasoristeys. |
| --- | --- |

1)

Mikäli toimintahäiriön luonne ei estä junaliikenteen jatkamista, kuljettajalle on annettava lupa ylittää tasoristeys.

| 2) | Kun kuljettajaa on ohjeistettu ylittämään viallinen tasoristeys, kuljettajan on ylitettävä se annettujen ohjeiden mukaisesti. Jos tasoristeyksessä on jokin fyysinen este, kuljettajan on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin junan pysäyttämiseksi. |
| --- | --- |

2)

Kun kuljettajaa on ohjeistettu ylittämään viallinen tasoristeys, kuljettajan on ylitettävä se annettujen ohjeiden mukaisesti. Jos tasoristeyksessä on jokin fyysinen este, kuljettajan on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin junan pysäyttämiseksi.

| 3) | Tasoristeystä lähestyttäessä kuljettajan on käytettävä äänimerkinantolaitetta aina tarvittaessa tai liikenteenohjaajan määrämuotoisten ohjeiden mukaisesti. Jos tasoristeys on esteetön, kuljettajan on kiihdytettävä heti, kun junan etuosa on ylittänyt tasoristeyksen. |
| --- | --- |

3)

Tasoristeystä lähestyttäessä kuljettajan on käytettävä äänimerkinantolaitetta aina tarvittaessa tai liikenteenohjaajan määrämuotoisten ohjeiden mukaisesti. Jos tasoristeys on esteetön, kuljettajan on kiihdytettävä heti, kun junan etuosa on ylittänyt tasoristeyksen.

8.   PUHEVIESTINTÄÄN TARKOITETUN RADIOYHTEYDEN TOIMINTAHÄIRIÖ

8.1   Junan valmistelun aikana havaittu junaradion toimintahäiriö

Jos junaradiossa havaitaan toimintahäiriö, junaa ei saa liikennöidä radoilla, joilla radioyhteyttä edellytetään.

8.2   Junan liikennöinnin aikana havaittu junaradion toimintahäiriö

Mikäli kuljettaja havaitsee toimintahäiriön junaradiossa, hänen on ilmoitettava asiasta liikenteenohjaajalle mahdollisimman pian. Kuljettajan on tämän jälkeen noudatettava liikenteenohjaajan antamia junan ajamista koskevia määrämuotoisia ohjeita. Juna, jonka junaradio on vioittunut, voi jatkaa matkaa:

| — | mikäli kuljettajan ja liikenteenohjaajan välillä on otettu käyttöön vaihtoehtoinen hätäviestintäyhteys; tai |
| --- | --- |

—

mikäli kuljettajan ja liikenteenohjaajan välillä on otettu käyttöön vaihtoehtoinen hätäviestintäyhteys; tai

| — | lähimpään paikkaan, jossa radio voidaan korjata tai viallinen kalustoyksikkö voidaan vaihtaa edellyttäen, että kuljettajan ja liikenteenohjaajan välillä on otettu käyttöön jokin toinen viestintäyhteys. |
| --- | --- |

—

lähimpään paikkaan, jossa radio voidaan korjata tai viallinen kalustoyksikkö voidaan vaihtaa edellyttäen, että kuljettajan ja liikenteenohjaajan välillä on otettu käyttöön jokin toinen viestintäyhteys.

9.   AJAMINEN NÄKEMÄLLÄ

Kun kuljettajan on ajettava näkemällä, hänen velvollisuutensa on

| — | edetä varoen, hallita nopeutta ja huomioida radan näkyvä osuus, jotta hän voi pysäyttää junan nopeasti ennen toista kalustoyksikköä, seis-opastetta tai estettä, ja |
| --- | --- |

—

edetä varoen, hallita nopeutta ja huomioida radan näkyvä osuus, jotta hän voi pysäyttää junan nopeasti ennen toista kalustoyksikköä, seis-opastetta tai estettä, ja

| — | noudattaa suurinta sallittua nopeutta näkemällä ajamiselle. |
| --- | --- |

—

noudattaa suurinta sallittua nopeutta näkemällä ajamiselle.

10.   RIKKOUTUNEEN JUNAN AVUSTAMINEN

| 1) | Jos juna pysähtyy toimintahäiriön takia, kuljettajan on ilmoitettava toimintahäiriöstä ja siihen liittyvistä olosuhteista liikenteenohjaajalle viipymättä. |
| --- | --- |

1)

Jos juna pysähtyy toimintahäiriön takia, kuljettajan on ilmoitettava toimintahäiriöstä ja siihen liittyvistä olosuhteista liikenteenohjaajalle viipymättä.

| 2) | Mikäli avuksi tarvitaan toista junaa, kuljettajan ja liikenteenohjaajan on käytävä läpi vähintään seuraavat seikat:






  — | avustavan junan tyyppi, |
| --- | --- | --- |

2)

Mikäli avuksi tarvitaan toista junaa, kuljettajan ja liikenteenohjaajan on käytävä läpi vähintään seuraavat seikat:

—

avustavan junan tyyppi,

| — | onko avustava juna sijoitettava tiettyyn päähän (junan etu- tai takaosaan), |
| --- | --- |

—

onko avustava juna sijoitettava tiettyyn päähän (junan etu- tai takaosaan),

| — | rikkoutuneen junan sijainti. |
| --- | --- |

—

rikkoutuneen junan sijainti.

Kun kuljettaja on pyytänyt apua, junaa ei saa liikuttaa, vaikka vika korjattaisiin, ennen kuin

| — | avustava juna on saapunut paikalle tai |
| --- | --- |

—

avustava juna on saapunut paikalle tai

| — | kuljettaja ja liikenteenohjaaja sopivat vaihtoehtoisista järjestelyistä. |
| --- | --- |

—

kuljettaja ja liikenteenohjaaja sopivat vaihtoehtoisista järjestelyistä.

| 3) | Liikenteenohjaaja ei saa sallia avustavan junan ajamista rataosuudelle, jolla rikkoutunut juna sijaitsee, ennen kuin hän on saanut vahvistuksen siitä, ettei rikkoutunutta junaa liikuteta.
  Kun avustava juna on valmis siirtymään rikkoutuneen junan varaamalle rataosuudelle, liikenteenohjaajan on ilmoitettava avustavan junan kuljettajalle vähintään seuraavat seikat:






  — | rikkoutuneen junan sijainti ja |
| --- | --- | --- |

3)

Liikenteenohjaaja ei saa sallia avustavan junan ajamista rataosuudelle, jolla rikkoutunut juna sijaitsee, ennen kuin hän on saanut vahvistuksen siitä, ettei rikkoutunutta junaa liikuteta.

Kun avustava juna on valmis siirtymään rikkoutuneen junan varaamalle rataosuudelle, liikenteenohjaajan on ilmoitettava avustavan junan kuljettajalle vähintään seuraavat seikat:

—

rikkoutuneen junan sijainti ja

| — | paikka, johon rikkoutunut juna on kuljetettava. |
| --- | --- |

—

paikka, johon rikkoutunut juna on kuljetettava.

| 4) | Yhdistetyn junan kuljettajan on varmistettava, että






  — | avustava juna on kytketty rikkoutuneeseen junaan ja |
| --- | --- | --- |

4)

Yhdistetyn junan kuljettajan on varmistettava, että

—

avustava juna on kytketty rikkoutuneeseen junaan ja

| — | junan jarrutusteho on tarkastettu, itsetoimijarru (soveltuvissa tapauksissa) on käytössä ja jarrutesti on suoritettu. |
| --- | --- |

—

junan jarrutusteho on tarkastettu, itsetoimijarru (soveltuvissa tapauksissa) on käytössä ja jarrutesti on suoritettu.

| 5) | Kun yhdistetty juna on valmis lähtemään liikkeelle, ohjauksesta vastaavan kuljettajan on ilmoitettava liikenteenohjaajalle mahdolliset rajoitukset ja ajettava junaa liikenteenohjaajan antamien ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

Kun yhdistetty juna on valmis lähtemään liikkeelle, ohjauksesta vastaavan kuljettajan on ilmoitettava liikenteenohjaajalle mahdolliset rajoitukset ja ajettava junaa liikenteenohjaajan antamien ohjeiden mukaisesti.

11.   LUPA OHITTAA SEIS-OPASTETTA NÄYTTÄVÄ OPASTIN/OHJE

Kuljettajalla on oltava lupa ohittaa seis-opastetta näyttävä opastin/ohje.

Liikenteenohjaajan on luvan antamisen yhteydessä annettava kuljettajalle ohittamista koskevat ohjeet.

Kuljettajan on noudatettava ohjeita sekä mahdollisia nopeusrajoituksia, kunnes juna saavuttaa paikan, josta eteenpäin normaali liikennöinti on mahdollista.

12.   RADANVARREN OPASTIMIEN POIKKEAMAT

Mikäli jokin seuraavista poikkeamista havaitaan:

| — | opastin ei näytä opastetta, vaikka sen pitäisi, |
| --- | --- |

—

opastin ei näytä opastetta, vaikka sen pitäisi,

| — | opastimen opaste on normaalista poikkeava, |
| --- | --- |

—

opastimen opaste on normaalista poikkeava,

| — | opastinta lähestyttäessä vastaanotetaan normaalista poikkeava opastinsekvenssi, |
| --- | --- |

—

opastinta lähestyttäessä vastaanotetaan normaalista poikkeava opastinsekvenssi,

| — | opastimen opaste ei ole selvästi nähtävissä, |
| --- | --- |

—

opastimen opaste ei ole selvästi nähtävissä,

kuljettajan on toimittava opastimen rajoittavimman opasteen mukaisesti.

Kuljettajan on kaikissa edellä mainituissa tapauksissa ilmoitettava opastimen poikkeavasta opasteesta liikenteenohjaajalle.

13.   HÄTÄVIESTI

Kun kuljettaja vastaanottaa hätäviestin, hänen on oletettava vaaran uhkaavan ja tehtävä kaikki tarvittava välttääkseen tai vähentääkseen tilanteen aiheuttamia seuraamuksia.

Lisäksi kuljettajan on

| — | hiljennettävä junan vauhtia välittömästi näkemällä ajamiseen sovellettavan nopeuden tasolle, |
| --- | --- |

—

hiljennettävä junan vauhtia välittömästi näkemällä ajamiseen sovellettavan nopeuden tasolle,

| — | ajettava näkemällä, kunnes liikenteenohjaaja toisin ilmoittaa; ja |
| --- | --- |

—

ajettava näkemällä, kunnes liikenteenohjaaja toisin ilmoittaa; ja

| — | noudatettava liikenteenohjaajan antamia ohjeita. |
| --- | --- |

—

noudatettava liikenteenohjaajan antamia ohjeita.

Kuljettajat, joiden on käsketty pysähtyä, eivät saa lähteä uudelleen liikkeelle ilman liikenteenohjaajan lupaa. Muiden kuljettajien on jatkettava näkemällä ajamista, kunnes liikenteenohjaaja ilmoittaa, ettei näkemällä ajaminen ole enää tarpeen.

14.   VÄLITTÖMÄT TOIMENPITEET JUNIA KOSKEVIEN VAAROJEN ESTÄMISEKSI

| 1) | Mikäli rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan henkilöstö havaitsee junia koskevan vaaran, niiden on ryhdyttävä välittömiin toimiin vaarassa olevien junien pysäyttämiseksi sekä muihin tarvittaviin toimenpiteisiin vahinkojen välttämiseksi. |
| --- | --- |

1)

Mikäli rautatieyrityksen tai rataverkon haltijan henkilöstö havaitsee junia koskevan vaaran, niiden on ryhdyttävä välittömiin toimiin vaarassa olevien junien pysäyttämiseksi sekä muihin tarvittaviin toimenpiteisiin vahinkojen välttämiseksi.

| 2) | Mikäli kuljettaja havaitsee junaa koskevan vaaran, hänen on pysäytettävä juna ja ilmoitettava liikenteenohjaajalle vaarasta välittömästi. |
| --- | --- |

2)

Mikäli kuljettaja havaitsee junaa koskevan vaaran, hänen on pysäytettävä juna ja ilmoitettava liikenteenohjaajalle vaarasta välittömästi.

Lisäys C

Turvallisuuteen liittyvän viestinnän menetelmät

1.   SOVELTAMISALA JA TARKOITUS

| 1.1 | Tässä lisäyksessä määritellään junan miehistön, erityisesti junan kuljettajan, ja liikenteenohjaajan välisiä turvallisuuteen liittyviä viestintäyhteyksiä koskevat säännöt sekä erityisesti viestinnän rakenne ja viestintämenetelmät. Turvallisuuteen liittyvä viestintä on etusijalla kaikkeen muuhun viestintään nähden. |
| --- | --- |

1.1

Tässä lisäyksessä määritellään junan miehistön, erityisesti junan kuljettajan, ja liikenteenohjaajan välisiä turvallisuuteen liittyviä viestintäyhteyksiä koskevat säännöt sekä erityisesti viestinnän rakenne ja viestintämenetelmät. Turvallisuuteen liittyvä viestintä on etusijalla kaikkeen muuhun viestintään nähden.

2.   VIESTINNÄN RAKENNE

| 2.1 | Turvallisuuteen liittyvien ääniviestien on oltava lyhyitä ja selkeitä, eikä niissä saa käyttää lyhenteitä. Niissä on erityisesti otettava huomioon seuraavat seikat, jotta voidaan varmistaa, että ne ymmärretään ja tarvittavat toimenpiteet toteutetaan. Viestin lähettäjän on






  — | ilmoitettava tarkka sijaintinsa, |
| --- | --- | --- |

2.1

Turvallisuuteen liittyvien ääniviestien on oltava lyhyitä ja selkeitä, eikä niissä saa käyttää lyhenteitä. Niissä on erityisesti otettava huomioon seuraavat seikat, jotta voidaan varmistaa, että ne ymmärretään ja tarvittavat toimenpiteet toteutetaan. Viestin lähettäjän on

—

ilmoitettava tarkka sijaintinsa,

| — | ilmoitettava suorittamansa tehtävä ja tiedot tarvittavista toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ilmoitettava suorittamansa tehtävä ja tiedot tarvittavista toimenpiteistä,

| — | varmistettava, että viesti on vastaanotettu ja että se tarvittaessa toistetaan, |
| --- | --- |

—

varmistettava, että viesti on vastaanotettu ja että se tarvittaessa toistetaan,

| — | tarvittaessa korjattava viestissä esiintyvät virheet, |
| --- | --- |

—

tarvittaessa korjattava viestissä esiintyvät virheet,

| — | tarvittaessa ilmoitettava vastaanottajalle yhteystietonsa. |
| --- | --- |

—

tarvittaessa ilmoitettava vastaanottajalle yhteystietonsa.

| 2.2 | Hätäviestien tarkoitus on antaa kiireellisiä toimintaohjeita, jotka liittyvät välittömästi rautateiden turvallisuuteen. Kyseisten viestien osalta viestin toistamista ei edellytetä. |
| --- | --- |

2.2

Hätäviestien tarkoitus on antaa kiireellisiä toimintaohjeita, jotka liittyvät välittömästi rautateiden turvallisuuteen. Kyseisten viestien osalta viestin toistamista ei edellytetä.

3.   VIESTINTÄMETODOLOGIA

| 3.1 | Tunnistamista varten kuljettajat ilmoittavat junan numeron ja sijainnin. Liikenteenohjaajat ilmoittavat valvonta-alueen tai asetinlaitteen sijainnin. |
| --- | --- |

3.1

Tunnistamista varten kuljettajat ilmoittavat junan numeron ja sijainnin. Liikenteenohjaajat ilmoittavat valvonta-alueen tai asetinlaitteen sijainnin.

| 3.2 | Liikenteenohjaajan ja kuljettajan välisessä viestinnässä liikenteenohjaajalla on ensisijainen vastuu sen varmistamisesta, että viestintä tapahtuu hänen valvonta-alueellaan. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun viestintä tapahtuu paikassa, jossa eri viestintäalueilla on päällekkäisyyttä. Tätä periaatetta sovelletaan myös lähetyskatkoksen jälkeen. |
| --- | --- |

3.2

Liikenteenohjaajan ja kuljettajan välisessä viestinnässä liikenteenohjaajalla on ensisijainen vastuu sen varmistamisesta, että viestintä tapahtuu hänen valvonta-alueellaan. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun viestintä tapahtuu paikassa, jossa eri viestintäalueilla on päällekkäisyyttä. Tätä periaatetta sovelletaan myös lähetyskatkoksen jälkeen.

| 3.3 | Eri osapuolten tulee käyttää tähän tarkoitukseen seuraavia viestejä.






  — | liikenteenohjaaja:





  Juna numero ...
  tämä on ... (valvonta-alue / asetinlaitteen sijainti) |
| --- | --- | --- |

3.3

Eri osapuolten tulee käyttää tähän tarkoitukseen seuraavia viestejä.

—

liikenteenohjaaja:

Juna numero ...

tämä on ... (valvonta-alue / asetinlaitteen sijainti)

| — | kuljettaja:
  Tämä on juna numero ... paikassa ... (sijainti) |
| --- | --- |

—

kuljettaja:

4.   VIESTINTÄÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT

| 4.1 | Jotta voidaan varmistua siitä, että turvallisuuteen liittyvä viestintä ymmärretään oikein viestintätavasta riippumatta, seuraavia sääntöjä on noudatettava: |
| --- | --- |

4.1

Jotta voidaan varmistua siitä, että turvallisuuteen liittyvä viestintä ymmärretään oikein viestintätavasta riippumatta, seuraavia sääntöjä on noudatettava:

| 4.2 | Kansainvälistä foneettista aakkostoa (International Phonetic Alphabet) on käytettävä






  — | kirjainten tunnistamiseksi, |
| --- | --- | --- |

4.2

Kansainvälistä foneettista aakkostoa (International Phonetic Alphabet) on käytettävä

—

kirjainten tunnistamiseksi,

| — | vaikeasti lausuttavien tai helposti väärinymmärrettävien sanojen ja paikannimien tavaamiseksi, |
| --- | --- |

—

vaikeasti lausuttavien tai helposti väärinymmärrettävien sanojen ja paikannimien tavaamiseksi,

| — | radio- tai puhelinyhteydessä esiintyvien häiriöiden yhteydessä, |
| --- | --- |

—

radio- tai puhelinyhteydessä esiintyvien häiriöiden yhteydessä,

| — | opastimien tai vaihteiden tunnusten ilmoittamiseksi. |
| --- | --- |

—

opastimien tai vaihteiden tunnusten ilmoittamiseksi.

| A | Alpha |
| --- | --- |
| B | Bravo |
| C | Charlie |
| D | Delta |
| E | Echo |
| F | Foxtrot |
| G | Golf |
| H | Hotel |
| I | India |
| J | Juliet |
| K | Kilo |
| L | Lima |
| M | Mike |
| N | November |
| O | Oscar |
| P | Papa |
| Q | Quebec |
| R | Romeo |
| S | Sierra |
| T | Tango |
| U | Uniform |
| V | Victor |
| W | Whisky |
| X | X-ray |
| Y | Yankee |
| Z | Zulu |

A

Alpha

B

Bravo

C

Charlie

D

Delta

E

Echo

F

Foxtrot

G

Golf

H

Hotel

I

India

J

Juliet

K

Kilo

L

Lima

M

Mike

N

November

O

Oscar

P

Papa

Q

Quebec

R

Romeo

S

Sierra

T

Tango

U

Uniform

V

Victor

W

Whisky

X

X-ray

Y

Yankee

Z

Zulu

| 4.3 | Luvut tulee lausua numero kerrallaan:








  0 | = | nolla |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | = | yksi |
| 2 | = | kaksi |
| 3 | = | kolme |
| 4 | = | neljä |
| 5 | = | viisi |
| 6 | = | kuusi |
| 7 | = | seitsemän |
| 8 | = | kahdeksan |
| 9 | = | yhdeksän |

4.3

Luvut tulee lausua numero kerrallaan:

0

=

nolla

1

=

yksi

2

=

kaksi

3

=

kolme

4

=

neljä

5

=

viisi

6

=

kuusi

7

=

seitsemän

8

=

kahdeksan

9

=

yhdeksän

5.   TERMINOLOGIA (YLEINEN)

Viestinnässä käytettävä standarditerminologia

5.1   Puheenvuoron siirtomenettely

5.1.1   Termi, jota käytetään siirrettäessä puheenvuoro toiselle osapuolelle:

kuuntelen

5.2   Viestien vastaanottomenettely

5.2.1   Vastaanotettaessa suora viesti

Termi, jota käytetään vahvistamaan, että lähetetty viesti on vastaanotettu:

vastaanotettu

5.2.2   Termi, jota käytetään, kun viesti pitää toistaa kuuluvuuden ollessa heikko tai kun viestiä ei ymmärretä:

sano uudelleen (+ puhu hitaasti)

5.2.3   Vastaanotettaessa perässä toistettu viesti

Termit, joita käytetään tarkistettaessa, vastaako perässä toistettu viesti täsmälleen lähetettyä viestiä:

oikein

5.2.4   Tai:

virhe (+ sanon uudelleen)

5.3   Viestiyhteyden katkaisumenettely

5.3.1   Jos viesti on päättynyt:

loppu

5.3.2   Jos katkos on tilapäinen ja yhteyttä ei katkaista

Jos katkos on tilapäinen ja yhteyttä ei katkaista

Termi, jota käytetään, kun halutaan toisen osapuolen jäävän odottamaan:

odota

5.3.3   Termi, jota käytetään kerrottaessa toiselle osapuolelle, että viestiyhteys voi katketa mutta viestintää jatketaan myöhemmin, jos mahdollista:

soitan uudelleen

6.   KIRJALLISET ILMOITUKSET

| 6.1 | Kirjallinen ilmoitus voidaan antaa vain, kun juna on pysähtynyt. Siihen on liitettävä liikenteenohjaajan antama yksilöllinen tunnistenumero tai lupanumero. |
| --- | --- |

6.1

Kirjallinen ilmoitus voidaan antaa vain, kun juna on pysähtynyt. Siihen on liitettävä liikenteenohjaajan antama yksilöllinen tunnistenumero tai lupanumero.

| 6.2 | Kirjallinen ilmoitus on etusijalla asiaankuuluviin radanvarren opastimien ja/tai kuljettajan käyttöliittymän ohjeisiin nähden, paitsi tapauksissa, joissa suurin sallittu nopeus tai jarrun vapauttamisnopeus on alhaisempi kuin kirjallisessa ilmoituksessa määrätty suurin sallittu nopeus. |
| --- | --- |

6.2

Kirjallinen ilmoitus on etusijalla asiaankuuluviin radanvarren opastimien ja/tai kuljettajan käyttöliittymän ohjeisiin nähden, paitsi tapauksissa, joissa suurin sallittu nopeus tai jarrun vapauttamisnopeus on alhaisempi kuin kirjallisessa ilmoituksessa määrätty suurin sallittu nopeus.

| 6.3 | Kirjallinen ilmoitus on annettava mahdollisimman lähellä sen vaikutusaluetta. |
| --- | --- |

6.3

Kirjallinen ilmoitus on annettava mahdollisimman lähellä sen vaikutusaluetta.

| 6.4 | Kirjallinen ilmoitus voidaan antaa vain, jos kuljettaja on ilmoittanut junan numeron sekä junan sijainnin / vaihtoliikkeen tekemisen sijainnin. |
| --- | --- |

6.4

Kirjallinen ilmoitus voidaan antaa vain, jos kuljettaja on ilmoittanut junan numeron sekä junan sijainnin / vaihtoliikkeen tekemisen sijainnin.

| 6.5 | Kirjallisessa ilmoituksessa on ilmoitettava vähintään seuraavat tiedot:






  — | ilmoituksen antamispaikka (asetinlaite...) |
| --- | --- | --- |

6.5

Kirjallisessa ilmoituksessa on ilmoitettava vähintään seuraavat tiedot:

—

ilmoituksen antamispaikka (asetinlaite...)

| — | ilmoituksen antamispäivä ja -kellonaika |
| --- | --- |

—

ilmoituksen antamispäivä ja -kellonaika

| — | juna/vaihtoliike, jota ilmoitus koskee |
| --- | --- |

—

juna/vaihtoliike, jota ilmoitus koskee

| — | kyseisen junan/vaihtoliikkeen sijainti |
| --- | --- |

—

kyseisen junan/vaihtoliikkeen sijainti

| — | alue, johon ilmoitusta sovelletaan |
| --- | --- |

—

alue, johon ilmoitusta sovelletaan

| — | selkeät, tarkat ja yksiselitteiset ohjeet |
| --- | --- |

—

selkeät, tarkat ja yksiselitteiset ohjeet

| — | yksilöllinen tunniste tai lupanumero. |
| --- | --- |

—

yksilöllinen tunniste tai lupanumero.

| 6.6 | Kirjallinen ilmoitus voidaan antaa seuraavilla tavoilla:






  — | paperi-ilmoituksena |
| --- | --- | --- |

6.6

Kirjallinen ilmoitus voidaan antaa seuraavilla tavoilla:

—

paperi-ilmoituksena

| — | suullisina ohjeina, jotka kuljettaja kirjoittaa ylös, tai |
| --- | --- |

—

suullisina ohjeina, jotka kuljettaja kirjoittaa ylös, tai

| — | muiden edellä mainitut vaatimukset täyttävien viestintämenetelmien välityksellä. |
| --- | --- |

—

muiden edellä mainitut vaatimukset täyttävien viestintämenetelmien välityksellä.

| 6.7 | Kuljettajan vastaanotettua kirjallisen ilmoituksen hänen on tarkistettava, että kyseinen kirjallinen ilmoitus koskee kuljettajan junaa / kuljettajan suorittamaa vaihtoliikettä, sekä junan sijainti. |
| --- | --- |

6.7

Kuljettajan vastaanotettua kirjallisen ilmoituksen hänen on tarkistettava, että kyseinen kirjallinen ilmoitus koskee kuljettajan junaa / kuljettajan suorittamaa vaihtoliikettä, sekä junan sijainti.

| 6.8 | Kirjallinen ilmoitus voidaan kumota vain uudella kirjallisella ilmoituksella, jossa nimenomaisesti viitataan kyseiseen aiempaan kirjalliseen ilmoitukseen. |
| --- | --- |

6.8

Kirjallinen ilmoitus voidaan kumota vain uudella kirjallisella ilmoituksella, jossa nimenomaisesti viitataan kyseiseen aiempaan kirjalliseen ilmoitukseen.

7.   TERMINOLOGIA (KIRJALLISET ILMOITUKSET)

Viestinnässä käytettävä standarditerminologia

Kirjallisen ilmoituksen peruuttaminen

| 7.1 | Termi, jota käytetään peruuttamaan käynnissä oleva kirjallisen ilmoituksen menettely:
  peruuta menettely ... |
| --- | --- |

7.1

Termi, jota käytetään peruuttamaan käynnissä oleva kirjallisen ilmoituksen menettely:

peruuta menettely ...

| 7.2 | Jos viestiä täytyy myöhemmin jatkaa, menettely täytyy toistaa alusta. |
| --- | --- |

7.2

Jos viestiä täytyy myöhemmin jatkaa, menettely täytyy toistaa alusta.

virhe lähetyksen aikana

| 7.3 | Kun lähettäjä itse huomaa lähetysvirheen, hänen täytyy pyytää peruutusta lähettämällä seuraava menettelytapaviesti:
  virhe (+ valmistele uusi lomake ...)
  tai
  virhe + sanon uudelleen
  ja lähettää sitten alkuperäinen viesti uudelleen. |
| --- | --- |

7.3

Kun lähettäjä itse huomaa lähetysvirheen, hänen täytyy pyytää peruutusta lähettämällä seuraava menettelytapaviesti:

virhe (+ valmistele uusi lomake ...)

tai

virhe + sanon uudelleen

ja lähettää sitten alkuperäinen viesti uudelleen.

Virhe perässä toistamisen aikana

| 7.4 | Jos lähettäjä havaitsee virheen, kun viestiä ollaan toistamassa hänelle, hänen tulee lähettää seuraavat menettelytapaviestit:
  virhe + sanon uudelleen
  ja lähettää alkuperäinen viesti uudelleen. |
| --- | --- |

7.4

Jos lähettäjä havaitsee virheen, kun viestiä ollaan toistamassa hänelle, hänen tulee lähettää seuraavat menettelytapaviestit:

virhe + sanon uudelleen

ja lähettää alkuperäinen viesti uudelleen.

Kun viestiä ei ymmärretä

| 7.5 | Jos jompikumpi osapuolista ei täysin ymmärrä viestiä, hänen täytyy pyytää toista osapuolta toistamaan viesti käyttämällä seuraavaa tekstiä:
  sano uudelleen (+ puhu hitaasti) |
| --- | --- |

7.5

Jos jompikumpi osapuolista ei täysin ymmärrä viestiä, hänen täytyy pyytää toista osapuolta toistamaan viesti käyttämällä seuraavaa tekstiä:

sano uudelleen (+ puhu hitaasti)

8.   LOMAKEKIRJA

| 8.1 | Rataverkon haltija vastaa lomakekirjan ja itse lomakkeiden laatimisesta omalla ’operointikielellään’. |
| --- | --- |

8.1

Rataverkon haltija vastaa lomakekirjan ja itse lomakkeiden laatimisesta omalla ’operointikielellään’.

| 8.2 | Kaikki käytettävät lomakkeet on koottava paperiseksi tai sähköiseksi asiakirjaksi nimeltään Lomakekirja. |
| --- | --- |

8.2

Kaikki käytettävät lomakkeet on koottava paperiseksi tai sähköiseksi asiakirjaksi nimeltään Lomakekirja.

| 8.3 | Jotta nämä lomakkeet voidaan tunnistaa, on kehitettävä menettelyyn liittyvä ainutkertainen koodisana tai -numero. |
| --- | --- |

8.3

Jotta nämä lomakkeet voidaan tunnistaa, on kehitettävä menettelyyn liittyvä ainutkertainen koodisana tai -numero.

| 8.4 | Lomakekirjaa käyttävät sekä junan kuljettaja että junien kulkulupia myöntävä henkilöstö. Kuljettajan käyttämä kirja ja kulkulupia antavan henkilöstön käyttämä kirja on koottava ja numeroitava samalla tavalla. |
| --- | --- |

8.4

Lomakekirjaa käyttävät sekä junan kuljettaja että junien kulkulupia myöntävä henkilöstö. Kuljettajan käyttämä kirja ja kulkulupia antavan henkilöstön käyttämä kirja on koottava ja numeroitava samalla tavalla.

| 8.5 | Lomakekirjassa on oltava kaksi osaa. |
| --- | --- |

8.5

Lomakekirjassa on oltava kaksi osaa.

| 8.5.1 | Ensimmäinen osa sisältää vähintään seuraavat kohdat:






  — | kirjallisten ilmoitusten lomakkeiden hakemisto, |
| --- | --- | --- |

8.5.1

Ensimmäinen osa sisältää vähintään seuraavat kohdat:

—

kirjallisten ilmoitusten lomakkeiden hakemisto,

| — | luettelo tilanteista, joita kukin lomake koskee, |
| --- | --- |

—

luettelo tilanteista, joita kukin lomake koskee,

| — | taulukko kansainvälisestä foneettisesta aakkostosta. |
| --- | --- |

—

taulukko kansainvälisestä foneettisesta aakkostosta.

| 8.5.2 | Toinen osa sisältää itse lomakkeet. Rautatieyrityksen on kerättävä ne ja annettava ne kuljettajalle. |
| --- | --- |

8.5.2

Toinen osa sisältää itse lomakkeet. Rautatieyrityksen on kerättävä ne ja annettava ne kuljettajalle.

9.   RAUTATIETERMINOLOGIAN SANASTO

| 9.1 | Rautatieyrityksen on laadittava rautatieterminologian sanasto jokaista yrityksen liikennöimää rataverkkoa varten. Sen on sisällettävä tavallisessa käytössä olevat termit rautatieyrityksen valitsemalla kielellä ja niiden rataverkon haltijoiden ’operointikielillä’, joiden rataverkkoa rautatieyritys käyttää. |
| --- | --- |

9.1

Rautatieyrityksen on laadittava rautatieterminologian sanasto jokaista yrityksen liikennöimää rataverkkoa varten. Sen on sisällettävä tavallisessa käytössä olevat termit rautatieyrityksen valitsemalla kielellä ja niiden rataverkon haltijoiden ’operointikielillä’, joiden rataverkkoa rautatieyritys käyttää.

| 9.2 | Sanastossa on oltava kaksi osaa:






  — | aiheen mukainen termiluettelo |
| --- | --- | --- |

9.2

Sanastossa on oltava kaksi osaa:

—

aiheen mukainen termiluettelo

| — | aakkosellinen termiluettelo. |
| --- | --- |

—

aakkosellinen termiluettelo.

Lisäys D

Elementit, jotka rataverkon haltijan on toimitettava rautatieyritykselle reittikirjaa varten sekä junan soveltuvuuden arvioimiseksi niiden reittien osalta, joilla rautatieyrityksen on tarkoitus liikennöidä

| Numero | Nimike | Reittikirja | Junan soveltuvuus suunnitellulle reitille |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Rataverkon haltijaa koskevat yleiset tiedot | | |
| 1.1 | Rataverkon haltijan nimi | X | X |
| 1.2 | Jäsenvaltio | | X |
| 2. | Kartat ja kaaviot | | |
| 2.1 | Kartta: kaaviokuva, joka sisältää seuraavat elementit: | | |
| 2.1.1 | Rataosuudet | X | |
| 2.1.2 | Tärkeimmät kohdat (rautatieliikennepaikkojen matkustaja-, lajittelu- ja tavararaiteet, risteykset) | X | |
| 2.2 | Linjakaavio | | |
| Kaavioihin on sisällytettävä tieto, jota tarpeen mukaan täydennetään tekstillä. Jos laaditaan erillinen rautatieliikennepaikkaa koskeva piirustus, linjakaavion sisältämiä tietoja voidaan karsia. |
| 2.2.1 | Tiedot radoista, ympäriajoraiteista, turvavaihteista ja sivuraideliittymistä | X | |
| 2.2.2 | Tärkeimmät kohdat (rautatieliikennepaikat) ja niiden sijainti suhteessa rataan | X | |
| 2.2.3 | Junia koskevien kiinteiden opastimien sijainti, tyyppi ja nimi | X | |
| 2.3 | Asemia/ratapihoja/varikkoja esittävä kaavio | | |
| Paikkakohtaisiin piirustuksiin sisällytettävä tieto, jota tarpeen mukaan täydennetään tekstillä. |
| 2.3.1 | Paikan nimi | X | X |
| 2.3.2 | Paikan tyyppi (matkustajaterminaali, rahtiterminaali, ratapiha, varikko) | X | |
| 2.3.3 | Vaarallisten kohtien kiinteiden opastimien sijainti, tyyppi ja tunniste | X | |
| 2.3.4 | Raiteiden tunnisteet ja sijainti, vaihteet mukaan luettuina | X | |
| 2.3.5 | Laiturien tunnisteet | X | X |
| 2.3.6 | Laiturien pituus | X | X |
| 2.3.7 | Laiturien korkeus | X | X |
| 2.3.8 | Ympäriajoraiteiden tunnisteet | X | X |
| 2.3.9 | Ympäriajoraiteiden pituus | | X |
| 3. | Tiettyä rataosaa koskevat tiedot | | |
| 3.1 | Yleiset ominaisuudet | | |
| 3.1.1 | Rataosuuden ääripiste 1 | X | X |
| 3.1.2 | Rataosuuden ääripiste 2 | X | X |
| 3.1.3 | Radanvarressa olevat etäisyystiedot (niiden väli, ulkonäkö ja sijainti) | X | |
| 3.1.4 | Suurimmat sallitut nopeudet / myönnetyn reitin mukaiset nopeudet | X | X |
| 3.1.5 | Muut tiedot, joista kuljettajan on oltava tietoinen | X | |
| 3.1.6 | Paikallista rataverkkoa koskevat maantieteelliset erityistiedot | X | |
| 3.1.7 | Vaarallisia aineita koskevat erityisrajoitukset | | X |
| 3.1.8 | Kuormausta koskevat erityisrajoitukset | | X |
| 3.1.9 | Viestintätavat liikenteenhallinta-/-ohjauskeskuksen kanssa normaali-, vajaatoiminta- ja hätätilanteessa | X | |
| 3.2 | Erityiset tekniset ominaisuudet | | |
| 3.2.1 | Raideleveys | | X |
| 3.2.2 | Aukean tilan ulottuma | | X |
| 3.2.3 | Suurin sallittu akselipaino | | X |
| 3.2.4 | Suurin sallittu kuormitus pituuden metriä kohden | | X |
| 3.2.5 | Suurin sallittu kallistuksenvajaus | | X |
| 3.2.6 | Kaarteen vähimmäissäde | | X |
| 3.2.7 | Pituuskaltevuus prosentteina | X | X |
| 3.2.8 | Pituuskaltevuuden sijainti | X | X |
| 3.2.9 | Jarrutustehoon liittyvät tiedot | | X |
| 3.2.10 | Muiden kuin pyörien ja kiskojen välistä kitkaa käyttävien jarrujärjestelmien hyväksyttävä jarrutusteho | | X |
| 3.2.11 | Tunnelit: paloturvallisuusluokittelu ja 4.2.1.2.2.1 kohdan c alakohdassa esitetyt tunneleita koskevat tiedot | X | X |
| 3.2.12 | Alueet, joilla ei saa pysähtyä: tunniste, sijainti ja tyyppi | X | |
| 3.2.13 | Teollisuuteen liittyvät riskit: paikat, joissa kuljettajan on vaarallista poistua junasta | X | |
| 3.2.14 | Alueet, jotka on tarkoitettu hiekoituslaitteen testaamiseen (mikäli sellainen on asennettu) | X | |
| 3.3 | Energian osajärjestelmä | | |
| 3.3.1 | Energiansyöttöjärjestelmä (jännite ja taajuus) | X | X |
| 3.3.2 | Junan käytettävissä oleva huippuvirta | X | X |
| 3.3.3 | Yksittäisen sähkökäyttöisen vetoyksikön virrankulutukseen liittyvät rajoitukset | X | |
| 3.3.4 | Moniajossa olevien vetoyksikköjen sijoittelua koskevat rajoitukset ajojohtimien erottamisen kannalta (virroittimen sijainti) | X | |
| 3.3.5 | Erotusjaksojen sijainnit | X | |
| 3.3.6 | Alueet, jotka on ohitettava virroittimet alas laskettuna | X | |
| 3.3.7 | Hyötyjarrutusta koskevat ehdot | X | X |
| 3.3.8 | Enimmäisvirta virroitinta kohden junan seistessä | X | X |
| 3.3.9 | Ylös nostettujen virroittimien määrää ja niiden välistä etäisyyttä koskevat vaatimukset | | X |
| 3.3.10 | Ajolangan korkeus | | X |
| 3.3.11 | Virroittimen hyväksytyt ominaisuudet | | X |
| 3.3.12 | Sallittu keskimääräinen kosketusvoima | | X |
| 3.4 | Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä | | |
| 3.4.1 | Tarve usean järjestelmän samanaikaiseen toimintaan | X | |
| ERTMS/ETCS |
| 3.4.2 | Soveltamistaso | | X |
| 3.4.3 | Vaihtoehtoiset veturilaitteistolta vaadittavat toiminnot: lisäajotieto | | X |
| 3.4.4 | Ohjelmistoversion numero | | X |
| ERTMS/GSM-R-radio |
| 3.4.5 | Version numero | | X |
| Luokan B merkinantojärjestelmät |
| 3.4.6 | Järjestelmän nimi | | X |
| 3.4.7 | Ohjelmistoversion numero | | X |
| Luokan B radiojärjestelmät |
| 3.4.8 | Järjestelmän nimi | | X |
| 3.4.9 | Ohjelmistoversion numero | | X |
| Jarrutuskykyyn liittyvät nopeusrajoitukset |
| 3.4.10 | Luokan B kulunvalvontajärjestelmät | | X |
| Siirtymiset järjestelmien välillä |
| 3.4.11 | Erityisvaatimukset, joita sovelletaan erilaisten luokkaan B kuuluvien junan kulunvalvontajärjestelmien välillä siirryttäessä | X | |
| 3.4.12 | Tekniset erityisvaatimukset, joita sovelletaan ERTMS/ETCS-järjestelmien ja luokan B järjestelmien välillä siirryttäessä | X | |
| 3.4.13 | Erityisohjeet (sijainti), joita sovelletaan siirryttäessä radiojärjestelmästä toiseen | X | |
| Infrastruktuurin ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden herkkyys sähkömagneettisille häiriöille |
| 3.4.14 | Mahdollisuus käyttää pyörrevirtajarrua | X | X |
| 3.4.15 | Mahdollisuus käyttää magneettijarrua | X | X |
| 3.5 | Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä | | |
| 3.5.1 | Operointikieli | X | |
| 3.5.2 | Erityiset ilmasto-olot ja niihin liittyvät järjestelyt, mikäli sellaiset on määritelty | | X |

Numero

Nimike

Reittikirja

Junan soveltuvuus suunnitellulle reitille

1.

Rataverkon haltijaa koskevat yleiset tiedot

1.1

Rataverkon haltijan nimi

X

X

1.2

Jäsenvaltio

X

2.

Kartat ja kaaviot

2.1

Kartta: kaaviokuva, joka sisältää seuraavat elementit:

2.1.1

Rataosuudet

X

2.1.2

Tärkeimmät kohdat (rautatieliikennepaikkojen matkustaja-, lajittelu- ja tavararaiteet, risteykset)

X

2.2

Linjakaavio

Kaavioihin on sisällytettävä tieto, jota tarpeen mukaan täydennetään tekstillä. Jos laaditaan erillinen rautatieliikennepaikkaa koskeva piirustus, linjakaavion sisältämiä tietoja voidaan karsia.

2.2.1

Tiedot radoista, ympäriajoraiteista, turvavaihteista ja sivuraideliittymistä

X

2.2.2

Tärkeimmät kohdat (rautatieliikennepaikat) ja niiden sijainti suhteessa rataan

X

2.2.3

Junia koskevien kiinteiden opastimien sijainti, tyyppi ja nimi

X

2.3

Asemia/ratapihoja/varikkoja esittävä kaavio

Paikkakohtaisiin piirustuksiin sisällytettävä tieto, jota tarpeen mukaan täydennetään tekstillä.

2.3.1

Paikan nimi

X

X

2.3.2

Paikan tyyppi (matkustajaterminaali, rahtiterminaali, ratapiha, varikko)

X

2.3.3

Vaarallisten kohtien kiinteiden opastimien sijainti, tyyppi ja tunniste

X

2.3.4

Raiteiden tunnisteet ja sijainti, vaihteet mukaan luettuina

X

2.3.5

Laiturien tunnisteet

X

X

2.3.6

Laiturien pituus

X

X

2.3.7

Laiturien korkeus

X

X

2.3.8

Ympäriajoraiteiden tunnisteet

X

X

2.3.9

Ympäriajoraiteiden pituus

X

3.

Tiettyä rataosaa koskevat tiedot

3.1

Yleiset ominaisuudet

3.1.1

Rataosuuden ääripiste 1

X

X

3.1.2

Rataosuuden ääripiste 2

X

X

3.1.3

Radanvarressa olevat etäisyystiedot (niiden väli, ulkonäkö ja sijainti)

X

3.1.4

Suurimmat sallitut nopeudet / myönnetyn reitin mukaiset nopeudet

X

X

3.1.5

Muut tiedot, joista kuljettajan on oltava tietoinen

X

3.1.6

Paikallista rataverkkoa koskevat maantieteelliset erityistiedot

X

3.1.7

Vaarallisia aineita koskevat erityisrajoitukset

X

3.1.8

Kuormausta koskevat erityisrajoitukset

X

3.1.9

Viestintätavat liikenteenhallinta-/-ohjauskeskuksen kanssa normaali-, vajaatoiminta- ja hätätilanteessa

X

3.2

Erityiset tekniset ominaisuudet

3.2.1

Raideleveys

X

3.2.2

Aukean tilan ulottuma

X

3.2.3

Suurin sallittu akselipaino

X

3.2.4

Suurin sallittu kuormitus pituuden metriä kohden

X

3.2.5

Suurin sallittu kallistuksenvajaus

X

3.2.6

Kaarteen vähimmäissäde

X

3.2.7

Pituuskaltevuus prosentteina

X

X

3.2.8

Pituuskaltevuuden sijainti

X

X

3.2.9

Jarrutustehoon liittyvät tiedot

X

3.2.10

Muiden kuin pyörien ja kiskojen välistä kitkaa käyttävien jarrujärjestelmien hyväksyttävä jarrutusteho

X

3.2.11

Tunnelit: paloturvallisuusluokittelu ja 4.2.1.2.2.1 kohdan c alakohdassa esitetyt tunneleita koskevat tiedot

X

X

3.2.12

Alueet, joilla ei saa pysähtyä: tunniste, sijainti ja tyyppi

X

3.2.13

Teollisuuteen liittyvät riskit: paikat, joissa kuljettajan on vaarallista poistua junasta

X

3.2.14

Alueet, jotka on tarkoitettu hiekoituslaitteen testaamiseen (mikäli sellainen on asennettu)

X

3.3

Energian osajärjestelmä

3.3.1

Energiansyöttöjärjestelmä (jännite ja taajuus)

X

X

3.3.2

Junan käytettävissä oleva huippuvirta

X

X

3.3.3

Yksittäisen sähkökäyttöisen vetoyksikön virrankulutukseen liittyvät rajoitukset

X

3.3.4

Moniajossa olevien vetoyksikköjen sijoittelua koskevat rajoitukset ajojohtimien erottamisen kannalta (virroittimen sijainti)

X

3.3.5

Erotusjaksojen sijainnit

X

3.3.6

Alueet, jotka on ohitettava virroittimet alas laskettuna

X

3.3.7

Hyötyjarrutusta koskevat ehdot

X

X

3.3.8

Enimmäisvirta virroitinta kohden junan seistessä

X

X

3.3.9

Ylös nostettujen virroittimien määrää ja niiden välistä etäisyyttä koskevat vaatimukset

X

3.3.10

Ajolangan korkeus

X

3.3.11

Virroittimen hyväksytyt ominaisuudet

X

3.3.12

Sallittu keskimääräinen kosketusvoima

X

3.4

Ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmä

3.4.1

Tarve usean järjestelmän samanaikaiseen toimintaan

X

ERTMS/ETCS

3.4.2

Soveltamistaso

X

3.4.3

Vaihtoehtoiset veturilaitteistolta vaadittavat toiminnot: lisäajotieto

X

3.4.4

Ohjelmistoversion numero

X

ERTMS/GSM-R-radio

3.4.5

Version numero

X

Luokan B merkinantojärjestelmät

3.4.6

Järjestelmän nimi

X

3.4.7

Ohjelmistoversion numero

X

Luokan B radiojärjestelmät

3.4.8

Järjestelmän nimi

X

3.4.9

Ohjelmistoversion numero

X

Jarrutuskykyyn liittyvät nopeusrajoitukset

3.4.10

Luokan B kulunvalvontajärjestelmät

X

Siirtymiset järjestelmien välillä

3.4.11

Erityisvaatimukset, joita sovelletaan erilaisten luokkaan B kuuluvien junan kulunvalvontajärjestelmien välillä siirryttäessä

X

3.4.12

Tekniset erityisvaatimukset, joita sovelletaan ERTMS/ETCS-järjestelmien ja luokan B järjestelmien välillä siirryttäessä

X

3.4.13

Erityisohjeet (sijainti), joita sovelletaan siirryttäessä radiojärjestelmästä toiseen

X

Infrastruktuurin ohjaus-, hallinta- ja merkinantolaitteiden herkkyys sähkömagneettisille häiriöille

3.4.14

Mahdollisuus käyttää pyörrevirtajarrua

X

X

3.4.15

Mahdollisuus käyttää magneettijarrua

X

X

3.5

Käyttötoiminnan ja liikenteen hallinnan osajärjestelmä

3.5.1

Operointikieli

X

3.5.2

Erityiset ilmasto-olot ja niihin liittyvät järjestelyt, mikäli sellaiset on määritelty

X

Lisäys E

Kieli- ja viestintätasot

Suullinen kielitaito voidaan jakaa viiteen tasoon:

| Taso | Kuvaus |
| --- | --- |
| 5 | — | osaa mukauttaa puhetapaansa keskustelukumppanin mukaan |

Taso

Kuvaus

5

—

osaa mukauttaa puhetapaansa keskustelukumppanin mukaan

| — | osaa esittää mielipiteen |
| --- | --- |

—

osaa esittää mielipiteen

| — | osaa neuvotella |
| --- | --- |

—

osaa neuvotella

| — | osaa taivutella |
| --- | --- |

—

osaa taivutella

| — | osaa antaa neuvoja |
| --- | --- |

—

osaa antaa neuvoja

4

| — | selviytyy täysin arvaamattomissa tilanteissa |
| --- | --- |

—

selviytyy täysin arvaamattomissa tilanteissa

| — | osaa tehdä oletuksia |
| --- | --- |

—

osaa tehdä oletuksia

| — | osaa esittää perustellun mielipiteen |
| --- | --- |

—

osaa esittää perustellun mielipiteen

3

| — | selviytyy käytännön tilanteissa, joissa on mukana ennalta arvaamaton elementti |
| --- | --- |

—

selviytyy käytännön tilanteissa, joissa on mukana ennalta arvaamaton elementti

| — | osaa kuvailla asioita |
| --- | --- |

—

osaa kuvailla asioita

| — | osaa ylläpitää yksinkertaista keskustelua |
| --- | --- |

—

osaa ylläpitää yksinkertaista keskustelua

2

| — | selviytyy yksinkertaisissa käytännön tilanteissa |
| --- | --- |

—

selviytyy yksinkertaisissa käytännön tilanteissa

| — | osaa tehdä kysymyksiä |
| --- | --- |

—

osaa tehdä kysymyksiä

| — | osaa vastata kysymyksiin |
| --- | --- |

—

osaa vastata kysymyksiin

1

| — | osaa puhua käyttäen ulkoa opittuja lauseita |
| --- | --- |

—

osaa puhua käyttäen ulkoa opittuja lauseita

Lisäys F

Ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junassa mukana olevan henkilöstön osalta

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| a) | Tässä lisäyksessä, jota on luettava yhdessä 4.6 ja 4.7 kohdan kanssa, luetellaan ne elementit, joita pidetään oleellisina rautatiejärjestelmässä toimivissa junissa mukana olevan henkilöstön tehtävien kannalta. |
| --- | --- |

a)

Tässä lisäyksessä, jota on luettava yhdessä 4.6 ja 4.7 kohdan kanssa, luetellaan ne elementit, joita pidetään oleellisina rautatiejärjestelmässä toimivissa junissa mukana olevan henkilöstön tehtävien kannalta.

| b) | Tämän YTE:n yhteydessä ilmauksella ’ammatillinen pätevyys’ tarkoitetaan niitä elementtejä, jotka ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että käyttöhenkilöstö on koulutettu tehtävään sekä ymmärtää ja osaa hoitaa sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän YTE:n yhteydessä ilmauksella ’ammatillinen pätevyys’ tarkoitetaan niitä elementtejä, jotka ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että käyttöhenkilöstö on koulutettu tehtävään sekä ymmärtää ja osaa hoitaa sen.

| c) | Säännöt ja menettelyt koskevat sekä suoritettavaa tehtävää että sen suorittavaa henkilöä. Näitä tehtäviä voivat hoitaa kaikki valtuutetut pätevät henkilöt riippumatta yksittäisen yhtiön säännöissä tai menettelyissä käytetystä nimestä, työnimikkeestä tai asemasta. |
| --- | --- |

c)

Säännöt ja menettelyt koskevat sekä suoritettavaa tehtävää että sen suorittavaa henkilöä. Näitä tehtäviä voivat hoitaa kaikki valtuutetut pätevät henkilöt riippumatta yksittäisen yhtiön säännöissä tai menettelyissä käytetystä nimestä, työnimikkeestä tai asemasta.

2.   AMMATILLINEN TIETÄMYS

Kaikki hyväksynnät edellyttävät alkukokeen läpäisyä sekä jatkuvaa arviointia ja koulutusta, kuten 4.6 kohdassa kuvataan.

2.1   Yleinen ammatillinen tietämys

| a) | Tehtävän kannalta oleelliset organisaation turvallisuusjohtamisjärjestelmän periaatteet |
| --- | --- |

a)

Tehtävän kannalta oleelliset organisaation turvallisuusjohtamisjärjestelmän periaatteet

| b) | Tärkeimpien toiminnoissa mukana olevien toimijoiden roolit ja vastuualueet |
| --- | --- |

b)

Tärkeimpien toiminnoissa mukana olevien toimijoiden roolit ja vastuualueet

| c) | Matkustajien tai rahdin sekä radalla ja sen läheisyydessä toimivien henkilöiden turvallisuuden kannalta oleelliset yleiset asiat |
| --- | --- |

c)

Matkustajien tai rahdin sekä radalla ja sen läheisyydessä toimivien henkilöiden turvallisuuden kannalta oleelliset yleiset asiat

| d) | Työterveys- ja työturvallisuusasiat |
| --- | --- |

d)

Työterveys- ja työturvallisuusasiat

| e) | Rautatiejärjestelmän yleiset turvaperiaatteet |
| --- | --- |

e)

Rautatiejärjestelmän yleiset turvaperiaatteet

| f) | Henkilökohtainen turvallisuus, mukaan luettuna tilanne, jossa junasta poistutaan ajettavalla radalla |
| --- | --- |

f)

Henkilökohtainen turvallisuus, mukaan luettuna tilanne, jossa junasta poistutaan ajettavalla radalla

2.2   Tehtävän kannalta oleellisten toimintamenettelyjen ja turvallisuusjärjestelmien tuntemus

| a) | Toimintamenettelyt ja turvallisuussäännöt |
| --- | --- |

a)

Toimintamenettelyt ja turvallisuussäännöt

| b) | Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän olennaiset osa-alueet |
| --- | --- |

b)

Ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän olennaiset osa-alueet

| c) | Muodolliset viestit sekä viestintälaitteiden käyttö |
| --- | --- |

c)

Muodolliset viestit sekä viestintälaitteiden käyttö

2.3   Liikkuvaa kalustoa koskeva tietämys

| a) | Matkustajavaunujen sisäpuoliset laitteet |
| --- | --- |

a)

Matkustajavaunujen sisäpuoliset laitteet

| b) | Asianmukaiset tiedot turvallisuuden kannalta kriittisistä tehtävistä liikkuvaa kalustoa koskevien menettelyjen ja liitäntöjen osalta. |
| --- | --- |

b)

Asianmukaiset tiedot turvallisuuden kannalta kriittisistä tehtävistä liikkuvaa kalustoa koskevien menettelyjen ja liitäntöjen osalta.

2.4   Reittituntemus

| a) | Oleelliset toiminnalliset järjestelyt (kuten junan lähettämistapa) eri paikoissa (asemalaitteet, opastimet jne.) |
| --- | --- |

a)

Oleelliset toiminnalliset järjestelyt (kuten junan lähettämistapa) eri paikoissa (asemalaitteet, opastimet jne.)

| b) | Asemat, joilla matkustajat voivat nousta junasta tai junaan |
| --- | --- |

b)

Asemat, joilla matkustajat voivat nousta junasta tai junaan

| c) | Reitin radoilla käytettävät toimintaan ja hätätilanteisiin liittyvät järjestelyt |
| --- | --- |

c)

Reitin radoilla käytettävät toimintaan ja hätätilanteisiin liittyvät järjestelyt

2.5   Matkustajien turvallisuutta koskeva tietämys

Matkustajien turvallisuutta koskevassa koulutuksessa on käsiteltävä vähintään seuraavia asioita:

| a) | Matkustajien turvallisuuden varmistamista koskevat periaatteet:






  — | liikuntarajoitteisten matkustajien avustaminen |
| --- | --- | --- |

a)

Matkustajien turvallisuuden varmistamista koskevat periaatteet:

—

liikuntarajoitteisten matkustajien avustaminen

| — | vaarojen tunnistaminen |
| --- | --- |

—

vaarojen tunnistaminen

| — | henkilöonnettomuuksiin sovellettavat menettelyt |
| --- | --- |

—

henkilöonnettomuuksiin sovellettavat menettelyt

| — | tulipalo ja/tai savun muodostuminen |
| --- | --- |

—

tulipalo ja/tai savun muodostuminen

| — | matkustajien evakuointi. |
| --- | --- |

—

matkustajien evakuointi.

| b) | Viestintää koskevat periaatteet:






  — | yhteyshenkilön tunnistaminen ja viestinnän menetelmien ymmärtäminen sekä erityisesti yhteydenpito liikenteenohjaajaan evakuoinnin aikana |
| --- | --- | --- |

b)

Viestintää koskevat periaatteet:

—

yhteyshenkilön tunnistaminen ja viestinnän menetelmien ymmärtäminen sekä erityisesti yhteydenpito liikenteenohjaajaan evakuoinnin aikana

| — | syiden/tilanteiden sekä viestintäpyyntöjen tunnistaminen |
| --- | --- |

—

syiden/tilanteiden sekä viestintäpyyntöjen tunnistaminen

| — | matkustajille tiedottamista koskevat viestinnän menetelmät |
| --- | --- |

—

matkustajille tiedottamista koskevat viestinnän menetelmät

| — | vajaatoimintatiloissa/hätätilanteissa käytettävät viestinnän menetelmät. |
| --- | --- |

—

vajaatoimintatiloissa/hätätilanteissa käytettävät viestinnän menetelmät.

| c) | Toiminnalliset taidot:






  — | tilannetietoisuus |
| --- | --- | --- |

c)

Toiminnalliset taidot:

—

tilannetietoisuus

| — | tunnollisuus |
| --- | --- |

—

tunnollisuus

| — | viestintä |
| --- | --- |

—

viestintä

| — | päätöksenteko ja toiminta. |
| --- | --- |

—

päätöksenteko ja toiminta.

3.   KYKY KÄYTTÄÄ TIETÄMYSTÄ

Kyky soveltaa tätä tietämystä normaali-, vajaatoiminta- ja hätätilanteissa edellyttää, että henkilöstö tuntee täysin seuraavat asiat:

| — | näiden sääntöjen ja menettelyjen soveltamisen menetelmät ja periaatteet, |
| --- | --- |

—

näiden sääntöjen ja menettelyjen soveltamisen menetelmät ja periaatteet,

| — | ratalaitteiden ja liikkuvan kaluston sekä kaikkien turvallisuuteen liittyvien laitteiden käyttöön liittyvät prosessit; |
| --- | --- |

—

ratalaitteiden ja liikkuvan kaluston sekä kaikkien turvallisuuteen liittyvien laitteiden käyttöön liittyvät prosessit;

etenkin:

| a) | ennen lähtöä tehtävät tarkastukset, mukaan luettuina tarvittaessa jarrujen testaus ja ovien sulkeutumisen toteaminen; |
| --- | --- |

a)

ennen lähtöä tehtävät tarkastukset, mukaan luettuina tarvittaessa jarrujen testaus ja ovien sulkeutumisen toteaminen;

| b) | lähtöön liittyvä menettely; |
| --- | --- |

b)

lähtöön liittyvä menettely;

| c) | vajaatoimintatilanne; |
| --- | --- |

c)

vajaatoimintatilanne;

| d) | matkustajatiloissa mahdollisesti olevien puutteiden arviointi sekä sääntöjen ja toimintaohjeiden mukainen reagointi niihin; |
| --- | --- |

d)

matkustajatiloissa mahdollisesti olevien puutteiden arviointi sekä sääntöjen ja toimintaohjeiden mukainen reagointi niihin;

| e) | sääntöjen ja määräysten edellyttämät tai kuljettajan avustamiseksi tehtävät suojaus- ja varoitustoimet; |
| --- | --- |

e)

sääntöjen ja määräysten edellyttämät tai kuljettajan avustamiseksi tehtävät suojaus- ja varoitustoimet;

| f) | yhteydenpito rataverkon haltijan henkilöstöön avustettaessa kuljettajaa; |
| --- | --- |

f)

yhteydenpito rataverkon haltijan henkilöstöön avustettaessa kuljettajaa;

| g) | junan toimintaan, liikkuvan kaluston kuntoon ja matkustajien turvallisuuteen liittyvistä epätavallisista tapahtumista ilmoittaminen. Nämä raportit on vaadittaessa annettava kirjallisena rautatieyrityksen valitsemalla kielellä. |
| --- | --- |

g)

junan toimintaan, liikkuvan kaluston kuntoon ja matkustajien turvallisuuteen liittyvistä epätavallisista tapahtumista ilmoittaminen. Nämä raportit on vaadittaessa annettava kirjallisena rautatieyrityksen valitsemalla kielellä.

Lisäys G

Ammatillisen pätevyyden vähimmäisvaatimukset junan valmistelussa

1.   YLEISET VAATIMUKSET

| a) | Tässä lisäyksessä, jota on luettava yhdessä 4.6 kohdan kanssa, luetellaan ne elementit, joita pidetään oleellisina rautatiejärjestelmässä toimivien junien valmistelua hoitavan henkilöstön kannalta. |
| --- | --- |

a)

Tässä lisäyksessä, jota on luettava yhdessä 4.6 kohdan kanssa, luetellaan ne elementit, joita pidetään oleellisina rautatiejärjestelmässä toimivien junien valmistelua hoitavan henkilöstön kannalta.

| b) | Tämän YTE:n yhteydessä ilmauksella ’ammatillinen pätevyys’ tarkoitetaan niitä elementtejä, jotka ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että käyttöhenkilöstö on koulutettu tehtävään sekä ymmärtää ja osaa hoitaa sen. |
| --- | --- |

b)

Tämän YTE:n yhteydessä ilmauksella ’ammatillinen pätevyys’ tarkoitetaan niitä elementtejä, jotka ovat tärkeitä sen varmistamiseksi, että käyttöhenkilöstö on koulutettu tehtävään sekä ymmärtää ja osaa hoitaa sen.

| c) | Säännöt ja menettelyt koskevat sekä suoritettavaa tehtävää että sen suorittavaa henkilöä. Näitä tehtäviä voivat hoitaa kaikki valtuutetut pätevät henkilöt riippumatta yksittäisen yhtiön säännöissä tai menettelyissä käytetystä nimestä, työnimikkeestä tai asemasta. |
| --- | --- |

c)

Säännöt ja menettelyt koskevat sekä suoritettavaa tehtävää että sen suorittavaa henkilöä. Näitä tehtäviä voivat hoitaa kaikki valtuutetut pätevät henkilöt riippumatta yksittäisen yhtiön säännöissä tai menettelyissä käytetystä nimestä, työnimikkeestä tai asemasta.

2.   AMMATILLINEN TIETÄMYS

Kaikki hyväksynnät edellyttävät alkukokeen läpäisyä sekä jatkuvaa arviointia ja koulutusta, kuten 4.6 kohdassa kuvataan.

2.1   Yleinen ammatillinen tietämys

| a) | Tehtävän kannalta oleelliset organisaation turvallisuusjohtamisjärjestelmän periaatteet |
| --- | --- |

a)

Tehtävän kannalta oleelliset organisaation turvallisuusjohtamisjärjestelmän periaatteet

| b) | Tärkeimpien toiminnoissa mukana olevien toimijoiden roolit ja vastuualueet |
| --- | --- |

b)

Tärkeimpien toiminnoissa mukana olevien toimijoiden roolit ja vastuualueet

| c) | Matkustajien ja/tai rahdin kannalta oleelliset yleiset asiat mukaan lukien vaarallisten aineiden kuljettamisen ja erikoiskuljetukset |
| --- | --- |

c)

Matkustajien ja/tai rahdin kannalta oleelliset yleiset asiat mukaan lukien vaarallisten aineiden kuljettamisen ja erikoiskuljetukset

| d) | Vaarojen tunnistaminen, erityisesti rautateiden toimintaan ja sähkörataan liittyvien riskien suhteen |
| --- | --- |

d)

Vaarojen tunnistaminen, erityisesti rautateiden toimintaan ja sähkörataan liittyvien riskien suhteen

| e) | Työterveys- ja työturvallisuusasiat |
| --- | --- |

e)

Työterveys- ja työturvallisuusasiat

| f) | Rautatiejärjestelmän yleiset turvallisuusperiaatteet |
| --- | --- |

f)

Rautatiejärjestelmän yleiset turvallisuusperiaatteet

| g) | Oma turvallisuus työskenneltäessä radalla tai sen läheisyydessä |
| --- | --- |

g)

Oma turvallisuus työskenneltäessä radalla tai sen läheisyydessä

| h) | Viestintäperiaatteet ja muodollinen viestintä mukaan lukien viestintälaitteiden käyttö |
| --- | --- |

h)

Viestintäperiaatteet ja muodollinen viestintä mukaan lukien viestintälaitteiden käyttö

2.2   Tehtävän kannalta oleellisten toimintamenettelyjen ja turvallisuusjärjestelmien tuntemus

| a) | Junien toiminta normaali-, vajaatoiminta- ja hätätilanteissa |
| --- | --- |

a)

Junien toiminta normaali-, vajaatoiminta- ja hätätilanteissa

| b) | Toimintamenettelyt eri paikoissa (opastinjärjestelmät, rautatieliikennepaikkojen laitteet) ja turvallisuussäännöt |
| --- | --- |

b)

Toimintamenettelyt eri paikoissa (opastinjärjestelmät, rautatieliikennepaikkojen laitteet) ja turvallisuussäännöt

| c) | Paikalliset toimintajärjestelyt |
| --- | --- |

c)

Paikalliset toimintajärjestelyt

2.3   Junalaitteiden tuntemus

| a) | Liikkuvan kaluston laitteiden tarkoitus ja käyttö |
| --- | --- |

a)

Liikkuvan kaluston laitteiden tarkoitus ja käyttö

| b) | Teknisten tarkastusten tuntemus ja järjestäminen |
| --- | --- |

b)

Teknisten tarkastusten tuntemus ja järjestäminen

| c) | Asianmukaiset tiedot turvallisuuden kannalta kriittisistä tehtävistä liikkuvaa kalustoa koskevien menettelyjen ja liitäntöjen osalta |
| --- | --- |

c)

Asianmukaiset tiedot turvallisuuden kannalta kriittisistä tehtävistä liikkuvaa kalustoa koskevien menettelyjen ja liitäntöjen osalta

3.   KYKY KÄYTTÄÄ TIETÄMYSTÄ

Kyky soveltaa tätä tietämystä normaali-, vajaatoiminta- ja hätätilanteissa edellyttää, että henkilöstö tuntee täysin seuraavat asiat:

| — | näiden sääntöjen ja menettelyjen soveltamisen menetelmät ja periaatteet, |
| --- | --- |

—

näiden sääntöjen ja menettelyjen soveltamisen menetelmät ja periaatteet,

| — | ratalaitteiden ja liikkuvan kaluston sekä kaikkien turvallisuuteen liittyvien laitteiden käyttöön liittyvät prosessit, |
| --- | --- |

—

ratalaitteiden ja liikkuvan kaluston sekä kaikkien turvallisuuteen liittyvien laitteiden käyttöön liittyvät prosessit,

etenkin:

| a) | junan kokoonpanosääntöjen, junan jarrutussääntöjen, junan kuormausmääräysten jne. soveltaminen sen varmistamiseksi, että juna on liikennekelpoinen; |
| --- | --- |

a)

junan kokoonpanosääntöjen, junan jarrutussääntöjen, junan kuormausmääräysten jne. soveltaminen sen varmistamiseksi, että juna on liikennekelpoinen;

| b) | liikkuvan kaluston merkintöjen ja merkintäkilpien ymmärtäminen; |
| --- | --- |

b)

liikkuvan kaluston merkintöjen ja merkintäkilpien ymmärtäminen;

| c) | prosessi, jolla junan tiedot määritetään ja annetaan käyttöön; |
| --- | --- |

c)

prosessi, jolla junan tiedot määritetään ja annetaan käyttöön;

| d) | viestintä junan miehistön kanssa; |
| --- | --- |

d)

viestintä junan miehistön kanssa;

| e) | viestintä kulkulupia antavan henkilöstön kanssa; |
| --- | --- |

e)

viestintä kulkulupia antavan henkilöstön kanssa;

| f) | vajaatoimintatilanne erityisesti siltä osin kuin se vaikuttaa junien valmisteluun; |
| --- | --- |

f)

vajaatoimintatilanne erityisesti siltä osin kuin se vaikuttaa junien valmisteluun;

| g) | sääntöjen ja määräysten tai kyseisen paikan paikallisten järjestelyjen edellyttämät suojaus- ja varoitustoimet; |
| --- | --- |

g)

sääntöjen ja määräysten tai kyseisen paikan paikallisten järjestelyjen edellyttämät suojaus- ja varoitustoimet;

| h) | toimet, joihin ryhdytään vaarallisia aineita kuljetettaessa sattuvissa vaaratilanteissa (sikäli kuin ne tulevat kyseeseen). |
| --- | --- |

h)

toimet, joihin ryhdytään vaarallisia aineita kuljetettaessa sattuvissa vaaratilanteissa (sikäli kuin ne tulevat kyseeseen).

Lisäys H

Eurooppalainen kalustoyksikkönumero ja siihen liittyvä kirjaintunnus kalustossa

1.   EUROOPPALAISTA KALUSTOYKSIKKÖNUMEROA KOSKEVAT YLEISET MÄÄRÄYKSET

Eurooppalainen kalustoyksikkönumero annetaan komission päätöksen 2007/756/EY (7) lisäyksessä 6 määriteltyjen tunnusten mukaisesti.

Eurooppalainen kalustoyksikkönumero on vaihdettava, jos se ei kalustoyksikköön tehtyjen teknisten muutosten takia enää ole tässä lisäyksessä esitettyjen yksikön yhteentoimivuuden tai teknisten ominaisuuksien mukainen. Mainitut tekniset muutokset saattavat edellyttää uutta käyttöönottolupaa direktiivin 2008/57/EY 20–25 artiklan mukaisesti.

2.   ULKOISIA MERKINTÖJÄ KOSKEVAT YLEISET JÄRJESTELYT

Isoja kirjaimia ja numeroita sisältävät merkinnät on tehtävä vähintään 80 mm korkeaa, selkeää pääteviivatonta kirjasintyyliä käyttäen. Matalampia kirjaimia voidaan käyttää vain, jos ei ole muuta vaihtoehtoa kuin merkitä ne suoraan aluskehykseen.

Merkinnät saavat olla enintään kahden metrin korkeudella kiskojen tasosta.

Kaluston haltija voi merkitä eurooppalaista kalustoyksikkönumeroa suuremmilla merkeillä toiminnan kannalta hyödyllisen oman numerotunnuksensa (joka yleensä koostuu sarjanumerosta ja kirjaintunnuksesta). Kaluston haltija voi itse valita paikan, johon se sijoittaa oman numerotunnuksensa, mutta eurooppalaisen kalustoyksikkönumeron on kuitenkin aina oltava helposti erotettavissa kaluston haltijan omasta numerotunnuksesta.

3.   TAVARAVAUNUT

Merkinnät on tehtävä vaunun koriin seuraavasti:

| 23. | TEN | | 31. | TEN | | 33. | TEN | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 80 | D-RFC | 80 | D-DB | 84 | NL-ACTS |
| 7369 | | 553-4 | 0691 | | 235-2 | 4796 | | 100-8 |
| Zcs | Tanoos | Slpss |

23.

TEN

31.

TEN

33.

TEN

80

D-RFC

80

D-DB

84

NL-ACTS

7369

553-4

0691

235-2

4796

100-8

Zcs

Tanoos

Slpss

Näissä esimerkeissä:

D ja NL tarkoittavat rekisteröintimaan tunnuksia, siten kuin ne on määritelty NVR-päätöksen 2007/756/EY lisäyksen 6 osassa 4.

RFC, DB ja ACTS tarkoittavat liikkuvan kaluston haltijoiden tunnuksia, siten kuin ne on määritelty NVR-päätöksen 2007/756/EY lisäyksen 6 osassa 1.

Jos vaunuissa ei ole tarpeeksi tilaa näille merkinnöille (erityisesti sivulaidattomissa vaunuissa), merkinnät on järjestettävä seuraavasti:

| 01 | 87 | 3320 644-7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F-SNCF | Ks |

01

87

3320 644-7

TEN

F-SNCF

Ks

Jos vaunuun merkitään yksi tai useampia kansallisesti merkityksellisiä kirjaimia, ne on merkittävä kansainvälisen merkinnän perään ja erotettava siitä väliviivalla seuraavasti:

| 01 | 87 | 3320 644-7 |
| --- | --- | --- |
| TEN | F-SNCF | Ks-xy |

01

87

3320 644-7

TEN

F-SNCF

Ks-xy

4.   MATKUSTAJAVAUNUT

Merkinnät on tehtävä vaunujen molemmille sivuille seuraavasti:

| F-SNCF | 61 87 20 - 72 021 - 7 |
| --- | --- |
| B10 tu |

F-SNCF

61 87 20 - 72 021 - 7

B10 tu

Kaluston rekisteröintimaasta ja teknisistä ominaisuuksista kertovat merkinnät tehdään heti vaunun 12-numeroisen tunnuksen eteen, taakse tai alle.

Jos vaunussa on ohjaamo, eurooppalainen kalustoyksikkönumero merkitään myös sen sisäpuolelle.

5.   VETURIT, VETOVAUNUT JA ERIKOISVAUNUT

Eurooppalainen kalustoyksikkönumero on merkittävä vetokaluston molemmille sivuille seuraavasti:

92 10 1108 062-6

Eurooppalainen kalustoyksikkönumero merkitään myös vetokaluston jokaisen ohjaamon sisäpuolelle.

6.   YHTEENTOIMIVUUDEN KIRJAINTUNNUS

’TEN’: Kalustoyksikkö, joka

| a) | on kaikkien niiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, jotka olivat voimassa sen käyttöönottohetkellä, ja on saanut käyttöönottoluvan direktiivin 2008/57/EY 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja |
| --- | --- |

a)

on kaikkien niiden asiaa koskevien YTE:ien mukainen, jotka olivat voimassa sen käyttöönottohetkellä, ja on saanut käyttöönottoluvan direktiivin 2008/57/EY 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja

| b) | on saanut kaikissa jäsenvaltioissa voimassa olevan käyttöönottoluvan direktiivin 2008/57/EY 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

on saanut kaikissa jäsenvaltioissa voimassa olevan käyttöönottoluvan direktiivin 2008/57/EY 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

’PPV/PPW’: kalustoyksikkö, joka on PPV/PPW-sopimuksen tai PGW-sopimuksen mukainen (OSJD-maissa). (alkuperäinen: PPV/PPW: ППВ (Правила пользования вагонами в международном сообщении); PGW: Правила Пользования Грузовыми Вагонами)

Kalustoyksiköt, joille ei ole myönnetty direktiivin 2008/57/EY 23 artiklan 1 kohdan mukaista käyttöönottolupaa kaikissa jäsenvaltioissa, on merkittävä tunnuksella, joka ilmaisee, missä jäsenvaltioissa kalustoyksikölle on myönnetty käyttöönottolupa. Merkintä tehdään jommallakummalla seuraavissa piirustuksissa kuvatuista tavoista. Piirustuksissa D tarkoittaa jäsenvaltiota, joka on myöntänyt käyttöönottoluvan ensimmäisenä (tässä esimerkissä Saksa) ja F jäsenvaltiota, joka on myöntänyt käyttöönottoluvan toisena (tässä esimerkissä Ranska). Jäsenvaltioiden tunnukset ovat komission päätöksen 2007/756/EY lisäyksen 6 osan 4 mukaiset.

Image

Lisäys I

Avointen kohtien luettelo

Lisäys B (ks. 4.4 kohta)

Käyttöä koskevat yhteiset periaatteet ja säännöt

Lisäys J

Sanasto

Tämän sanaston määritelmät koskevat termien käyttöä tässä YTE:ssä.

| Termi | Määritelmä |
| --- | --- |
| Onnettomuus | Kuten direktiivin 2004/49/EY 3 artiklassa määritellään. |
| Junien kulkulupien myöntäminen | Junien kulun mahdollistavien liikenteenohjauspisteiden, sähköratavalvomoiden ja kauko-ohjauskeskusten laitteiden käyttäminen. Tähän ei sisälly se rautatieyrityksen henkilökunta, joka vastaa resurssien, kuten junien miehistöjen ja liikkuvan kaluston, käytöstä. |
| Pätevyys | Tehtävien turvallisen ja luotettavan suorittamisen edellyttämä muodollinen pätevyys ja kokemus. Kokemusta voidaan hankkia osana koulutusprosessia. |
| Vaaralliset aineet | Vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksesta annetun direktiivin 2008/68/EY mukaiset aineet. |
| Vajaatoimintatilanne | Toiminta, joka on seurausta odottamattomasta tapahtumasta, joka estää junan normaalin toiminnan. |
| Lähettäminen | Ks. junan lähettäminen. |
| Kuljettaja | Kuten direktiivin 2007/59/EY 3 artiklassa määritellään. |
| Hätäviesti | Viesti, joka lähetetään tietyissä vaarallisissa tilanteissa kaikkien junien varoittamiseksi / vaihtoliikkeiden tekemiseksi tietyllä alueella. |
| Erikoiskuljetus | Rautatievaunussa, esimerkiksi kontti-, vaihtokori- tai muussa liikenteessä kuljetettava kuorma, jossa vaunun koko ja/tai akselipaino edellyttävät erityistä kuljetuslupaa ja/tai erityisehtojen soveltamista koko matkan tai sen osan ajaksi. |
| Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset | Tämän YTE:n yhteydessä termi tarkoittaa vain niitä lääketieteellisiä ja psykologisia edellytyksiä, joita tarvitaan tämän osajärjestelmän osien käyttämiseen. |
| Kuuma laakeripesä | Laakeripesä ja laakeri, joiden lämpötila ylittää suunnittelun pohjana olevan suurimman sallitun toimintalämpötilan. |
| Vaaratilanne | Kuten direktiivin 2004/49/EY 3 artiklassa määritellään. |
| Junan pituus | Kaikkien kalustoyksikköjen yhteenlaskettu pituus puskimineen, veturi(t) mukaan luettuna. |
| Ympäriajoraide | Päärataan liittyvä rata, jota käytetään ohitukseen, ylitykseen tai seisontaan. |
| Operointikieli | Rataverkon haltijan päivittäisessä toiminnassa käytettävä kieli tai kielet, jotka on ilmoitettu tämän verkkoselostuksessa ja joita käytetään toimintaan tai turvallisuuteen liittyvässä viestinnässä rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä. |
| Matkustaja | Junassa matkustava tai rautatiealueella ennen tai jälkeen junamatkan kulkeva henkilö (muu kuin työntekijä, jolla on tiettyjä junaan liittyviä tehtäviä). |
| Suorituskyvyn seuraaminen | Junan ja rataverkon toiminnan tehokkuuden järjestelmällinen seuraaminen ja siihen liittyvien tietojen tallentaminen tarkoituksena parantaa molempien tehokkuutta. |
| Pätevyysvaatimus | Fyysinen ja henkinen sopivuus tehtävään sekä siinä tarvittavat tiedot. |
| Reaaliaikaisuus | Mahdollisuus vaihtaa tai käsitellä tiettyjä junan kulkuun liittyviä tapahtumia (kuten asemalle saapumista, aseman sivuutusta tai asemalta lähtöä) koskevia tietoja niiden tapahtumahetkellä. |
| Junan kulun seurantapaikka | Kohta junan aikataulussa, jolta edellytetään saapumis-, lähtö- tai sivuutusajan ilmoittamista. |
| Reitti | Radan tietty osuus tai tietyt osuudet. |
| Turvallisuuden kannalta kriittinen tehtävä | Henkilöstön suorittama tehtävä, jossa junan kulkua ohjataan tai siihen vaikutetaan niin, että sillä voi olla vaikutusta ihmisten terveydentilaan ja turvallisuuteen. |
| Aikataulun mukainen pysähtyminen | Kaupallisista tai toiminnallisista syistä johtuva suunniteltu pysähtyminen. |
| Sivuraide | Toiminnallisessa pisteessä sijaitseva rata, jota käytetään muuhun kulkuun kuin junan kulkuun. |
| Liikenteenohjaaja | Henkilö, joka vastaa junan kulkutien asettamisesta / vaihtoliikkeistä sekä kuljettajien ohjeistamisesta. |
| Henkilöstö | Rautatieyrityksen, rataverkon haltijan tai näiden alihankkijoiden palveluksessa olevat henkilöt, jotka hoitavat tässä YTE:ssä määriteltyjä tehtäviä. |
| Seis-opaste | Mikä tahansa opaste, joka ei salli kuljettajan ajaa opastimen ohi. |
| Pysähdyspaikka | Junan aikataulussa määrätty paikka, jossa junan on tarkoitus pysähtyä, yleensä tiettyä tarkoitusta, kuten matkustajien junaan nousemista ja siitä poistumista, varten. |
| Aikataulu | Asiakirja tai järjestelmä, jossa on tiedot junien aikataulusta tietyllä reitillä. |
| Ajoituspaikka | Junan aikataulun mukainen paikka, jossa on tarkoitus olla tiettyyn aikaan. Tämä aika voi olla saapumisaika, lähtöaika tai, jos junan ei ole tarkoitus pysähtyä kyseisessä paikassa, sivuutusaika. |
| Vetoyksikkö | Voimalaitteella varustettu kalustoyksikkö, joka kykenee liikuttamaan itseään ja muita siihen kytkettyjä vaunuja. |
| Juna | Juna on vetoyksikkö joko siihen kytkettyjen vaunujen kanssa tai ilman niitä, kun se liikennöi kahden tai useamman määrätyn pisteen välillä, ja sitä koskevat junatiedot ovat käytettävissä. |
| Junan lähettäminen | Junaa kuljettavalle henkilölle annettava ilmoitus siitä, että kaikki aseman tai varikon toimet on tehty ja vastuussa olevan henkilöstön tiedon mukaan junalle voidaan antaa lähtölupa. |
| Junan miehistö | Junahenkilökunnan jäsenet, joilla on pätevyystodistus ja jotka rautatieyritys on asettanut hoitamaan erikseen määrättyjä junaturvallisuuteen liittyviä tehtäviä junassa, esimerkiksi kuljettaja tai konduktööri. |
| Junan valmistelu | Sen varmistaminen, että juna on liikennekelpoinen, että sen liikkuva kalusto on järjestetty oikein ja että juna on muodostettu sille tarkoitetun reitin edellyttämällä tavalla. Junan valmisteluun kuuluvat myös ennen junan liikkeellelähtöä tehtävät tekniset tarkastukset. |

Termi

Määritelmä

Onnettomuus

Kuten direktiivin 2004/49/EY 3 artiklassa määritellään.

Junien kulkulupien myöntäminen

Junien kulun mahdollistavien liikenteenohjauspisteiden, sähköratavalvomoiden ja kauko-ohjauskeskusten laitteiden käyttäminen. Tähän ei sisälly se rautatieyrityksen henkilökunta, joka vastaa resurssien, kuten junien miehistöjen ja liikkuvan kaluston, käytöstä.

Pätevyys

Tehtävien turvallisen ja luotettavan suorittamisen edellyttämä muodollinen pätevyys ja kokemus. Kokemusta voidaan hankkia osana koulutusprosessia.

Vaaralliset aineet

Vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksesta annetun direktiivin 2008/68/EY mukaiset aineet.

Vajaatoimintatilanne

Toiminta, joka on seurausta odottamattomasta tapahtumasta, joka estää junan normaalin toiminnan.

Lähettäminen

Ks. junan lähettäminen.

Kuljettaja

Kuten direktiivin 2007/59/EY 3 artiklassa määritellään.

Hätäviesti

Viesti, joka lähetetään tietyissä vaarallisissa tilanteissa kaikkien junien varoittamiseksi / vaihtoliikkeiden tekemiseksi tietyllä alueella.

Erikoiskuljetus

Rautatievaunussa, esimerkiksi kontti-, vaihtokori- tai muussa liikenteessä kuljetettava kuorma, jossa vaunun koko ja/tai akselipaino edellyttävät erityistä kuljetuslupaa ja/tai erityisehtojen soveltamista koko matkan tai sen osan ajaksi.

Terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset

Tämän YTE:n yhteydessä termi tarkoittaa vain niitä lääketieteellisiä ja psykologisia edellytyksiä, joita tarvitaan tämän osajärjestelmän osien käyttämiseen.

Kuuma laakeripesä

Laakeripesä ja laakeri, joiden lämpötila ylittää suunnittelun pohjana olevan suurimman sallitun toimintalämpötilan.

Vaaratilanne

Kuten direktiivin 2004/49/EY 3 artiklassa määritellään.

Junan pituus

Kaikkien kalustoyksikköjen yhteenlaskettu pituus puskimineen, veturi(t) mukaan luettuna.

Ympäriajoraide

Päärataan liittyvä rata, jota käytetään ohitukseen, ylitykseen tai seisontaan.

Operointikieli

Rataverkon haltijan päivittäisessä toiminnassa käytettävä kieli tai kielet, jotka on ilmoitettu tämän verkkoselostuksessa ja joita käytetään toimintaan tai turvallisuuteen liittyvässä viestinnässä rataverkon haltijan ja rautatieyrityksen välillä.

Matkustaja

Junassa matkustava tai rautatiealueella ennen tai jälkeen junamatkan kulkeva henkilö (muu kuin työntekijä, jolla on tiettyjä junaan liittyviä tehtäviä).

Suorituskyvyn seuraaminen

Junan ja rataverkon toiminnan tehokkuuden järjestelmällinen seuraaminen ja siihen liittyvien tietojen tallentaminen tarkoituksena parantaa molempien tehokkuutta.

Pätevyysvaatimus

Fyysinen ja henkinen sopivuus tehtävään sekä siinä tarvittavat tiedot.

Reaaliaikaisuus

Mahdollisuus vaihtaa tai käsitellä tiettyjä junan kulkuun liittyviä tapahtumia (kuten asemalle saapumista, aseman sivuutusta tai asemalta lähtöä) koskevia tietoja niiden tapahtumahetkellä.

Junan kulun seurantapaikka

Kohta junan aikataulussa, jolta edellytetään saapumis-, lähtö- tai sivuutusajan ilmoittamista.

Reitti

Radan tietty osuus tai tietyt osuudet.

Turvallisuuden kannalta kriittinen tehtävä

Henkilöstön suorittama tehtävä, jossa junan kulkua ohjataan tai siihen vaikutetaan niin, että sillä voi olla vaikutusta ihmisten terveydentilaan ja turvallisuuteen.

Aikataulun mukainen pysähtyminen

Kaupallisista tai toiminnallisista syistä johtuva suunniteltu pysähtyminen.

Sivuraide

Toiminnallisessa pisteessä sijaitseva rata, jota käytetään muuhun kulkuun kuin junan kulkuun.

Liikenteenohjaaja

Henkilö, joka vastaa junan kulkutien asettamisesta / vaihtoliikkeistä sekä kuljettajien ohjeistamisesta.

Henkilöstö

Rautatieyrityksen, rataverkon haltijan tai näiden alihankkijoiden palveluksessa olevat henkilöt, jotka hoitavat tässä YTE:ssä määriteltyjä tehtäviä.

Seis-opaste

Mikä tahansa opaste, joka ei salli kuljettajan ajaa opastimen ohi.

Pysähdyspaikka

Junan aikataulussa määrätty paikka, jossa junan on tarkoitus pysähtyä, yleensä tiettyä tarkoitusta, kuten matkustajien junaan nousemista ja siitä poistumista, varten.

Aikataulu

Asiakirja tai järjestelmä, jossa on tiedot junien aikataulusta tietyllä reitillä.

Ajoituspaikka

Junan aikataulun mukainen paikka, jossa on tarkoitus olla tiettyyn aikaan. Tämä aika voi olla saapumisaika, lähtöaika tai, jos junan ei ole tarkoitus pysähtyä kyseisessä paikassa, sivuutusaika.

Vetoyksikkö

Voimalaitteella varustettu kalustoyksikkö, joka kykenee liikuttamaan itseään ja muita siihen kytkettyjä vaunuja.

Juna

Juna on vetoyksikkö joko siihen kytkettyjen vaunujen kanssa tai ilman niitä, kun se liikennöi kahden tai useamman määrätyn pisteen välillä, ja sitä koskevat junatiedot ovat käytettävissä.

Junan lähettäminen

Junaa kuljettavalle henkilölle annettava ilmoitus siitä, että kaikki aseman tai varikon toimet on tehty ja vastuussa olevan henkilöstön tiedon mukaan junalle voidaan antaa lähtölupa.

Junan miehistö

Junahenkilökunnan jäsenet, joilla on pätevyystodistus ja jotka rautatieyritys on asettanut hoitamaan erikseen määrättyjä junaturvallisuuteen liittyviä tehtäviä junassa, esimerkiksi kuljettaja tai konduktööri.

Junan valmistelu

Sen varmistaminen, että juna on liikennekelpoinen, että sen liikkuva kalusto on järjestetty oikein ja että juna on muodostettu sille tarkoitetun reitin edellyttämällä tavalla. Junan valmisteluun kuuluvat myös ennen junan liikkeellelähtöä tehtävät tekniset tarkastukset.

| Lyhenne | Selitys |
| --- | --- |
| AC | Vaihtovirta (Alternating Current) |
| CCS | Ohjaus, hallinta ja merkinanto (Control-Command and Signalling) |
| CEN | Euroopan standardointikomitea (Comité Européen de Normalisation) |
| COTIF | Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (Convention relative aux Transports Internationaux Ferroviaires) |
| dB | Desibeli |
| DC | tasavirta (Direct Current) |
| DMI | Kuljettajan ja koneen välinen liitäntä (Driver Machine Interface) |
| EC | Euroopan yhteisö |
| ECG | Elektrokardiogrammi (Electro CardioGram) |
| EIRENE | Yhtenäinen eurooppalainen rautatieliikenteen digitaalinen radiojärjestelmä (European Integrated Railway Radio Enhanced Network) |
| EN | Eurooppalainen standardi |
| ENE | Energia |
| ERA | Euroopan rautatievirasto (European Railway Agency) |
| ERTMS | Eurooppalainen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (European Rail Traffic Management System) |
| ETCS | Eurooppalainen junaliikenteen valvontajärjestelmä (European Train Control System) |
| EU | Euroopan unioni |
| FRS | Toiminnallisten vaatimusten eritelmä (Functional Requirement Specification) |
| GSM-R | Rautatieliikenteessä käytettävä GSM-järjestelmä (Global System for Mobile Communications – Rail) |
| HABD | Kuumakäynti-ilmaisin (Hot Axle Box Detector) |
| Hz | Taajuuden yksikkö, hertsi |
| IM | Rataverkon haltija (Infrastructure Manager) |
| INF | Infrastruktuuri |
| OPE | Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta (Operation and Traffic Management) |
| OSJD | Rautatiehallintojen yhteistyöjärjestö |
| PPV / PPW | Lyhenne venäjänkielisistä sanoista ’Prawila Polzowaniia Wagonami w mejdunarodnom soobqenii’, jotka tarkoittavat kansainvälisessä liikenteessä käytettävää rautateiden liikkuvaa kalustoa koskevia sääntöjä |
| RST | Liikkuva kalusto (Rolling Stock) |
| RU | Rautatieyritys (Railway Undertaking) |
| SMS | Turvallisuusjohtamisjärjestelmä (Safety Management System) |
| SPAD | Seis-asennossa oleva opastin ohitettu (Signal Passed At Danger) |
| SRS | Järjestelmävaatimusten eritelmä (System Requirement Specification) |
| TAF | Tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset (Telematic Applications for Freight) |
| TEN | Euroopan laajuinen rautatiejärjestelmä (Trans-European Network) |
| YTE | Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä |
| UIC | Kansainvälinen rautatieliitto (Union Internationale des Chemins de fer) |
| VKM | Liikkuvan kaluston haltijan tunnus (Vehicle Keeper Marking) |

Lyhenne

Selitys

AC

Vaihtovirta (Alternating Current)

CCS

Ohjaus, hallinta ja merkinanto (Control-Command and Signalling)

CEN

Euroopan standardointikomitea (Comité Européen de Normalisation)

COTIF

Kansainvälisiä rautatiekuljetuksia koskeva yleissopimus (Convention relative aux Transports Internationaux Ferroviaires)

dB

Desibeli

DC

tasavirta (Direct Current)

DMI

Kuljettajan ja koneen välinen liitäntä (Driver Machine Interface)

EC

Euroopan yhteisö

ECG

Elektrokardiogrammi (Electro CardioGram)

EIRENE

Yhtenäinen eurooppalainen rautatieliikenteen digitaalinen radiojärjestelmä (European Integrated Railway Radio Enhanced Network)

EN

Eurooppalainen standardi

ENE

Energia

ERA

Euroopan rautatievirasto (European Railway Agency)

ERTMS

Eurooppalainen rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (European Rail Traffic Management System)

ETCS

Eurooppalainen junaliikenteen valvontajärjestelmä (European Train Control System)

EU

Euroopan unioni

FRS

Toiminnallisten vaatimusten eritelmä (Functional Requirement Specification)

GSM-R

Rautatieliikenteessä käytettävä GSM-järjestelmä (Global System for Mobile Communications – Rail)

HABD

Kuumakäynti-ilmaisin (Hot Axle Box Detector)

Hz

Taajuuden yksikkö, hertsi

IM

Rataverkon haltija (Infrastructure Manager)

INF

Infrastruktuuri

OPE

Käyttötoiminta ja liikenteen hallinta (Operation and Traffic Management)

OSJD

Rautatiehallintojen yhteistyöjärjestö

PPV / PPW

Lyhenne venäjänkielisistä sanoista ’Prawila Polzowaniia Wagonami w mejdunarodnom soobqenii’, jotka tarkoittavat kansainvälisessä liikenteessä käytettävää rautateiden liikkuvaa kalustoa koskevia sääntöjä

RST

Liikkuva kalusto (Rolling Stock)

RU

Rautatieyritys (Railway Undertaking)

SMS

Turvallisuusjohtamisjärjestelmä (Safety Management System)

SPAD

Seis-asennossa oleva opastin ohitettu (Signal Passed At Danger)

SRS

Järjestelmävaatimusten eritelmä (System Requirement Specification)

TAF

Tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset (Telematic Applications for Freight)

TEN

Euroopan laajuinen rautatiejärjestelmä (Trans-European Network)

YTE

Yhteentoimivuuden tekninen eritelmä

UIC

Kansainvälinen rautatieliitto (Union Internationale des Chemins de fer)

VKM

Liikkuvan kaluston haltijan tunnus (Vehicle Keeper Marking)

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2004/49/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, yhteisön rautateiden turvallisuudesta sekä direktiivin 95/18/EY ja direktiivin 2001/14/EY muuttamisesta (rautatieturvallisuusdirektiivi) (EUVL L 164, 30.4.2004, s. 44).

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2012/34/EU, annettu 21 päivänä marraskuuta 2012, yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta (uudelleenlaadittu) (EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32).

2

(3)  Komission päätös 2012/88/EU, annettu 25 päivänä tammikuuta 2012, Euroopan laajuisen rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 51, 23.2.2012, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/68/EY, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, vaarallisten aineiden sisämaankuljetuksista (EUVL L 260, 30.9.2008, s. 13).

4

(5)  Komission asetus (EU) N:o 1158/2010, annettu 9 päivänä joulukuuta 2010, yhteisestä turvallisuusmenetelmästä rautateiden turvallisuustodistusten saamista koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi (EUVL L 326, 10.12.2010, s. 11).

5

(6)  Komission asetus (EU) N:o 1169/2010, annettu 10 päivänä joulukuuta 2010, yhteisestä turvallisuusmenetelmästä rautateiden turvallisuusluvan saamista koskevien vaatimusten noudattamisen arvioimiseksi (EUVL L 327, 11.12.2010, s. 13).

6

(7)  Komission päätös 2007/756/EY, tehty 9 päivänä marraskuuta 2007, kansallista rekisteriä koskevasta direktiivien 96/48/EY ja 2001/16/EY 14 artiklan 4 ja 5 kohdassa säädetystä yhteisestä eritelmästä (EUVL L 305, 23.11.2007, s. 30).

7

---