# Uradni list C 230/14.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 230 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5814. julij 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 230

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5814. julij 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski ekonomsko-socialni odbor |
| | 503. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. December 2014 |
| 2015/C 230/01 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, kot instrumentu kohezijske politike za obdobje 2014–2020 za lokalni, podeželski, mestni in primestni razvoj (raziskovalno mnenje na zaprosilo grškega predsedstva Sveta EU) | 1 |
| 2015/C 230/02 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji EU za Alpsko regijo (raziskovalno mnenje) | 9 |
| 2015/C 230/03 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zmogljivosti letališč v EU (raziskovalno mnenje na zaprosilo Evropske komisije) | 17 |
| 2015/C 230/04 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o dokončanju EMU in vlogi davčne politike (mnenje na lastno pobudo) | 24 |
| 2015/C 230/05 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o industrijskih spremembah v evropskem sektorju embaliranja (mnenje na lastno pobudo) | 33 |
| 2015/C 230/06 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prispevku lesnopredelovalne industrije k ravnotežju ogljika (mnenje na lastno pobudo) | 39 |
| 2015/C 230/07 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem filmu v digitalni dobi (mnenje na lastno pobudo) | 47 |
| 2015/C 230/08 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o civilni družbi v Rusiji (mnenje na lastno pobudo) | 52 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

503. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. December 2014

2015/C 230/01

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, kot instrumentu kohezijske politike za obdobje 2014–2020 za lokalni, podeželski, mestni in primestni razvoj (raziskovalno mnenje na zaprosilo grškega predsedstva Sveta EU)

1

2015/C 230/02

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji EU za Alpsko regijo (raziskovalno mnenje)

9

2015/C 230/03

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zmogljivosti letališč v EU (raziskovalno mnenje na zaprosilo Evropske komisije)

17

2015/C 230/04

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o dokončanju EMU in vlogi davčne politike (mnenje na lastno pobudo)

24

2015/C 230/05

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o industrijskih spremembah v evropskem sektorju embaliranja (mnenje na lastno pobudo)

33

2015/C 230/06

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prispevku lesnopredelovalne industrije k ravnotežju ogljika (mnenje na lastno pobudo)

39

2015/C 230/07

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem filmu v digitalni dobi (mnenje na lastno pobudo)

47

2015/C 230/08

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o civilni družbi v Rusiji (mnenje na lastno pobudo)

52

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR |
| | 503. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. December 2014 |
| 2015/C 230/09 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final) | 59 |
| 2015/C 230/10 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): Stanje in obeti (COM(2014) 368 final) | 66 |
| 2015/C 230/11 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU (COM(2014) 392 final) | 72 |
| 2015/C 230/12 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o beli knjigi Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami (COM(2014) 449 final) | 77 |
| 2015/C 230/13 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (COM(2014) 332 final) | 82 |
| 2015/C 230/14 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju (COM(2014) 445 final), o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti h krožnemu gospodarstvu: program za Evropo brez odpadkov (COM(2014) 398 final) in o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži, 1999/31/ES o odlaganju na odlagališčih, 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD)) | 91 |
| 2015/C 230/15 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zeleni akcijski načrt za MSP: Omogočiti MSP, da spremenijo okoljske izzive v poslovne priložnosti (COM(2014) 440 final) in o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest (COM(2014) 446 final) | 99 |
| 2015/C 230/16 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Boljše spremljanje razmer s tesnejšim sodelovanjem med organi za pomorski nadzor: nadaljnji koraki v okviru Skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU (COM(2014) 451 final) | 107 |
| 2015/C 230/17 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (sporočilo) (COM(2014) 389 final) | 112 |
| 2015/C 230/18 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD)) | 117 |
| 2015/C 230/19 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD) | 118 |
| 2015/C 230/20 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo) (COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD) | 119 |
| 2015/C 230/21 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007 (COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD) | 120 |
| 2015/C 230/22 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (kodificirano besedilo) (COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD)) | 121 |
| 2015/C 230/23 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za izvoz (kodificirano besedilo) (COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD)) | 122 |
| 2015/C 230/24 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo) (COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD)) | 123 |
| 2015/C 230/25 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev) (COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD)) | 124 |
| 2015/C 230/26 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev) (COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD)) | 125 |
| 2015/C 230/27 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (kodificirano besedilo) COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD) | 126 |
| 2015/C 230/28 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (kodificirano besedilo) (COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD)) | 127 |
| 2015/C 230/29 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD)) | 128 |
| 2015/C 230/30 | Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirana različica) (COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD)) | 129 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

503. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. December 2014

2015/C 230/09

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti (COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final)

(COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final)

59

2015/C 230/10

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): Stanje in obeti (COM(2014) 368 final)

(COM(2014) 368 final)

66

2015/C 230/11

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU (COM(2014) 392 final)

(COM(2014) 392 final)

72

2015/C 230/12

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o beli knjigi Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami (COM(2014) 449 final)

(COM(2014) 449 final)

77

2015/C 230/13

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020 (COM(2014) 332 final)

(COM(2014) 332 final)

82

2015/C 230/14

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju (COM(2014) 445 final), o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti h krožnemu gospodarstvu: program za Evropo brez odpadkov (COM(2014) 398 final) in o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži, 1999/31/ES o odlaganju na odlagališčih, 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD))

(COM(2014) 445 final),

(COM(2014) 398 final)

(COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD))

91

2015/C 230/15

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zeleni akcijski načrt za MSP: Omogočiti MSP, da spremenijo okoljske izzive v poslovne priložnosti (COM(2014) 440 final) in o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest (COM(2014) 446 final)

(COM(2014) 440 final)

(COM(2014) 446 final)

99

2015/C 230/16

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Boljše spremljanje razmer s tesnejšim sodelovanjem med organi za pomorski nadzor: nadaljnji koraki v okviru Skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU (COM(2014) 451 final)

(COM(2014) 451 final)

107

2015/C 230/17

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (sporočilo) (COM(2014) 389 final)

(COM(2014) 389 final)

112

2015/C 230/18

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) (COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

(COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

117

2015/C 230/19

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo) COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

118

2015/C 230/20

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo) (COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

(COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

119

2015/C 230/21

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007 (COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD)

(COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD)

120

2015/C 230/22

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (kodificirano besedilo) (COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

(COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

121

2015/C 230/23

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za izvoz (kodificirano besedilo) (COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

(COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

122

2015/C 230/24

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo) (COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

(COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

123

2015/C 230/25

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev) (COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD))

(COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD))

124

2015/C 230/26

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev) (COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

(COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

125

2015/C 230/27

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (kodificirano besedilo) COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD)

COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD)

126

2015/C 230/28

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (kodificirano besedilo) (COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

(COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

127

2015/C 230/29

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo) (COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD))

(COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD))

128

2015/C 230/30

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirana različica) (COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD))

(COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD))

129

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski ekonomsko-socialni odbor

503. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. December 2014

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/1

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost, kot instrumentu kohezijske politike za obdobje 2014–2020 za lokalni, podeželski, mestni in primestni razvoj

(raziskovalno mnenje na zaprosilo grškega predsedstva Sveta EU)

(2015/C 230/01)

| Poročevalec: | Roman HAKEN |
| --- | --- |

Poročevalec:

Roman HAKEN

Veleposlanik Theodoros N. Sotiropoulos, predsednik Odbora stalnih predstavnikov, je 2. aprila 2014 v imenu grškega predsedstva Sveta EU zaprosil Evropski ekonomsko-socialni odbor za pripravo raziskovalnega mnenja o naslednji temi:

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, kot instrument kohezijske politike za obdobje 2014–2020 za lokalni, podeželski, mestni in primestni razvoj.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 11. decembra) s 133 glasovi za, 2 glasovoma proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO ugotavlja, da se je v minulih dvajsetih letih izkazalo, da pristop pobude LEADER deluje. Podeželskim akterjem pomaga oceniti dolgoročni potencial regije ter je uspešen in učinkovit instrument izvajanja razvojnih politik. Tudi Evropska komisija je spodbujala to obliko partnerstva za financiranje zamisli za projekte v okviru pobud EU URBAN, URBACT, EQUAL pa tudi pobud Lokalna agenda 21, Mesta v prehodu ter teritorialnih sporazumov o zaposlovanju. Tako je mogoče pojasniti pojav lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (znanega tudi po angleški kratici CLLD – Community-Led Local Development): gre za posodobljeno različico pristopa LEADER in je nekakšna prehodna sprememba. |
| --- | --- |

1.1

EESO ugotavlja, da se je v minulih dvajsetih letih izkazalo, da pristop pobude LEADER deluje. Podeželskim akterjem pomaga oceniti dolgoročni potencial regije ter je uspešen in učinkovit instrument izvajanja razvojnih politik. Tudi Evropska komisija je spodbujala to obliko partnerstva za financiranje zamisli za projekte v okviru pobud EU URBAN, URBACT, EQUAL pa tudi pobud Lokalna agenda 21, Mesta v prehodu ter teritorialnih sporazumov o zaposlovanju. Tako je mogoče pojasniti pojav lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost (znanega tudi po angleški kratici CLLD – Community-Led Local Development): gre za posodobljeno različico pristopa LEADER in je nekakšna prehodna sprememba.

| 1.2 | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je poseben instrument, ki se uporablja na podregionalni ravni in dopolnjuje druge oblike razvojne podpore na lokalni ravni. Lokalne skupnosti in organizacije lahko aktivira in vključi tako, da prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči rasti. Krepi teritorialno kohezijo in omogoča izpolnjevanje drugih specifičnih političnih ciljev, tudi v odnosih s partnerji zunaj EU. Dosega trajnostno rast z učinkovito rabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESIS) za ustvarjanje novih kakovostnih delovnih mest in ustanavljanje podjetij, kar vključuje dejavnosti, ki jih vodi skupnost, na področju podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja v skladu s strategijo Evropa 2020. |
| --- | --- |

1.2

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je poseben instrument, ki se uporablja na podregionalni ravni in dopolnjuje druge oblike razvojne podpore na lokalni ravni. Lokalne skupnosti in organizacije lahko aktivira in vključi tako, da prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči rasti. Krepi teritorialno kohezijo in omogoča izpolnjevanje drugih specifičnih političnih ciljev, tudi v odnosih s partnerji zunaj EU. Dosega trajnostno rast z učinkovito rabo evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESIS) za ustvarjanje novih kakovostnih delovnih mest in ustanavljanje podjetij, kar vključuje dejavnosti, ki jih vodi skupnost, na področju podnebnih sprememb in trajnostnega razvoja v skladu s strategijo Evropa 2020.

| 1.3 | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, bi bilo treba čim prej preoblikovati v instrument SMART, da bi lokalnim akterjem pomagali pri izhodu iz gospodarske in socialne krize ter obnovili zaupanje v politiko Evropske unije. Poudariti bi bilo treba inovativne projekte, nova kakovostna delovna mesta in podjetništvo ter pospešiti dejavnosti za prilagajanje podnebnim spremembam, trajnostni razvoj in socialno vključevanje v skladu z novo strategijo Evropa 2020. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je nova vrsta partnerstva v podporo socialnim inovacijam. |
| --- | --- |

1.3

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, bi bilo treba čim prej preoblikovati v instrument SMART, da bi lokalnim akterjem pomagali pri izhodu iz gospodarske in socialne krize ter obnovili zaupanje v politiko Evropske unije. Poudariti bi bilo treba inovativne projekte, nova kakovostna delovna mesta in podjetništvo ter pospešiti dejavnosti za prilagajanje podnebnim spremembam, trajnostni razvoj in socialno vključevanje v skladu z novo strategijo Evropa 2020. Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, je nova vrsta partnerstva v podporo socialnim inovacijam.

| 1.4 | Večina držav članic ga je sprejela v okviru sporazumov o partnerstvu, kar priča o pomenu, ki se danes pripisuje lokalnemu razvoju (1). Ta način večstranskega vodenja bi bilo treba razširiti na vse dejavnosti, ki se financirajo iz ESIS, tudi z možno stopnjo obvezne uporabe v vseh skladih (najmanj 5 %). EESO podpira postopno uvedbo tega instrumenta v vse države članice EU pri uporabi partnerskega načela in seznanjanju z najboljšo prakso. |
| --- | --- |

1.4

Večina držav članic ga je sprejela v okviru sporazumov o partnerstvu, kar priča o pomenu, ki se danes pripisuje lokalnemu razvoju (1). Ta način večstranskega vodenja bi bilo treba razširiti na vse dejavnosti, ki se financirajo iz ESIS, tudi z možno stopnjo obvezne uporabe v vseh skladih (najmanj 5 %). EESO podpira postopno uvedbo tega instrumenta v vse države članice EU pri uporabi partnerskega načela in seznanjanju z najboljšo prakso.

| 1.5 | EESO je zadovoljen, da grško in italijansko predsedstvo Sveta v letu 2014 namenjata veliko pozornosti kohezijski politiki, ki je učinkovito sredstvo za spodbujanje trajnostne rasti in premagovanje trenutne gospodarske krize v Evropi. |
| --- | --- |

1.5

EESO je zadovoljen, da grško in italijansko predsedstvo Sveta v letu 2014 namenjata veliko pozornosti kohezijski politiki, ki je učinkovito sredstvo za spodbujanje trajnostne rasti in premagovanje trenutne gospodarske krize v Evropi.

| 1.6 | EESO meni, da bo tudi to mnenje lahko izhodišče za izvedbo pilotnih projektov (ki se financirajo tudi s sredstvi Evropske komisije) za preverjanje instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, kjer zdaj ni uveljavljen, torej tudi v pogojih primestnega in zlasti mestnega okolja, ter s tem za razširjanje možnosti za njegovo uporabo. Strinja se, da se v obdobju 2014–2020 tam, kjer vlada zanimanje za to metodo, podpre njena uporaba za sredstva iz vseh skladov, tako na podeželju kot v mestih. Gre namreč za kombinacijo predstavniške in participativne demokracije. Skratka, ta instrument predstavnikom javnih uprav omogoča partnersko sodelovanje z organizirano civilno družbo in državljani. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da bo tudi to mnenje lahko izhodišče za izvedbo pilotnih projektov (ki se financirajo tudi s sredstvi Evropske komisije) za preverjanje instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, kjer zdaj ni uveljavljen, torej tudi v pogojih primestnega in zlasti mestnega okolja, ter s tem za razširjanje možnosti za njegovo uporabo. Strinja se, da se v obdobju 2014–2020 tam, kjer vlada zanimanje za to metodo, podpre njena uporaba za sredstva iz vseh skladov, tako na podeželju kot v mestih. Gre namreč za kombinacijo predstavniške in participativne demokracije. Skratka, ta instrument predstavnikom javnih uprav omogoča partnersko sodelovanje z organizirano civilno družbo in državljani.

| 1.7 | EESO je prepričan, da je primerno lokalnim akterjem – torej državljanom, gospodarskim in socialnim partnerjem, nepridobitnim nevladnim organizacijam (NVO) ter lokalnim oblastem – omogočiti, da z metodo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, denimo sodelujejo pri lokalni razvojni strategiji v domačem kraju. Poleg tega je treba na podlagi izkušenj s pristopom LEADER na podeželju opredeliti vsebino lokalnega razvoja mest, ki ga vodi skupnost, da se bodo mesta in državljani zavedali, katere ukrepe je v mestih mogoče predlagati v okviru lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. |
| --- | --- |

1.7

EESO je prepričan, da je primerno lokalnim akterjem – torej državljanom, gospodarskim in socialnim partnerjem, nepridobitnim nevladnim organizacijam (NVO) ter lokalnim oblastem – omogočiti, da z metodo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, denimo sodelujejo pri lokalni razvojni strategiji v domačem kraju. Poleg tega je treba na podlagi izkušenj s pristopom LEADER na podeželju opredeliti vsebino lokalnega razvoja mest, ki ga vodi skupnost, da se bodo mesta in državljani zavedali, katere ukrepe je v mestih mogoče predlagati v okviru lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost.

| 1.8 | EESO je razočaran, ker javne uprave kljub njeni učinkovitosti pogosto niso naklonjene metodi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Nujno je pripraviti strategijo, ki bo obveščala in strokovno usmerjala vse akterje, ter se natančneje usmeriti na javne oblasti, da bi se ta priložnost še bolj izkoristila za oblikovanje in izvajanje lokalnih razvojnih strategij. Vprašanje „lastništva rezultatov“ v takšnih skupinah je ključnega pomena za dolgoročno stabilnost razvojnih strategij in za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020. Za uspeh tega instrumenta je bistvena politična podpora na vseh ravneh (EU, nacionalni, regionalni in lokalni). |
| --- | --- |

1.8

EESO je razočaran, ker javne uprave kljub njeni učinkovitosti pogosto niso naklonjene metodi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Nujno je pripraviti strategijo, ki bo obveščala in strokovno usmerjala vse akterje, ter se natančneje usmeriti na javne oblasti, da bi se ta priložnost še bolj izkoristila za oblikovanje in izvajanje lokalnih razvojnih strategij. Vprašanje „lastništva rezultatov“ v takšnih skupinah je ključnega pomena za dolgoročno stabilnost razvojnih strategij in za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020. Za uspeh tega instrumenta je bistvena politična podpora na vseh ravneh (EU, nacionalni, regionalni in lokalni).

| 1.9 | EESO opozarja, da morajo biti socialni in gospodarski partnerji ter organizirana civilna družba bolj vključeni v lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, pod pogojem da krepijo svoje zmogljivosti za to vlogo. Neposredna udeležba teh partnerjev v partnerstvu z javno upravo je temelj resnične zastopanosti interesov in potreb državljanov. |
| --- | --- |

1.9

EESO opozarja, da morajo biti socialni in gospodarski partnerji ter organizirana civilna družba bolj vključeni v lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, pod pogojem da krepijo svoje zmogljivosti za to vlogo. Neposredna udeležba teh partnerjev v partnerstvu z javno upravo je temelj resnične zastopanosti interesov in potreb državljanov.

| 1.10 | EESO meni, da lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, kot inovacija na področju regionalne politike ni dovolj znan ne na lokalni ravni, ne na ravni nekaterih držav članic, ne v platformah, ki združujejo nosilce tega pristopa. V podporo uporabi novega instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v evropskih politikah je treba podrobno ovrednotiti in analizirati, kako se posamezna država članica tega loteva, ter dodati priporočila za učinkovito ravnanje. Tako bomo dobili študijo, ki bo vsebovala ne le primere dobre prakse, temveč tudi spodrsljaje, ki se jim je treba v prihodnje izogniti. EESO si želi sodelovati pri pripravi takšne študije skupaj s pristojnimi službami Evropske komisije, Evropskega parlamenta, Sveta in Odbora regij. Študija bi bila lahko izhodišče za oblikovanje medskupine za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ki bi delovala kot medinstitucionalna platforma. |
| --- | --- |

1.10

EESO meni, da lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, kot inovacija na področju regionalne politike ni dovolj znan ne na lokalni ravni, ne na ravni nekaterih držav članic, ne v platformah, ki združujejo nosilce tega pristopa. V podporo uporabi novega instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v evropskih politikah je treba podrobno ovrednotiti in analizirati, kako se posamezna država članica tega loteva, ter dodati priporočila za učinkovito ravnanje. Tako bomo dobili študijo, ki bo vsebovala ne le primere dobre prakse, temveč tudi spodrsljaje, ki se jim je treba v prihodnje izogniti. EESO si želi sodelovati pri pripravi takšne študije skupaj s pristojnimi službami Evropske komisije, Evropskega parlamenta, Sveta in Odbora regij. Študija bi bila lahko izhodišče za oblikovanje medskupine za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ki bi delovala kot medinstitucionalna platforma.

| 1.11 | V zvezi z lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, EESO podpira:






  (a) | financiranje iz več skladov – spremljanje in krepitev metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v okviru financiranja iz več skladov, ki se uporablja po vsej Evropi in za vse programe EU, ter prizadevanje za čim hitrejši začetek naslednjega programskega obdobja; |
| --- | --- | --- |

1.11

V zvezi z lokalnim razvojem, ki ga vodi skupnost, EESO podpira:

(a)

financiranje iz več skladov – spremljanje in krepitev metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v okviru financiranja iz več skladov, ki se uporablja po vsej Evropi in za vse programe EU, ter prizadevanje za čim hitrejši začetek naslednjega programskega obdobja;

| (b) | poenotenje postopkov in pristopov – podpora visoki kakovosti lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na ravni EU, standardizacija delovanja lokalnih akcijskih skupin (LAS) (2) in medsebojna izmenjava primerov dobre prakse, podpora pokrivanju belih lis na zemljevidu, da bo mogoče pristop LEADER razširiti tako z ozemeljskega kot tematskega vidika, kar je pogoj za uspešno delovanje pristopa LEADER in pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v različnih programih EU; |
| --- | --- |

(b)

poenotenje postopkov in pristopov – podpora visoki kakovosti lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na ravni EU, standardizacija delovanja lokalnih akcijskih skupin (LAS) (2) in medsebojna izmenjava primerov dobre prakse, podpora pokrivanju belih lis na zemljevidu, da bo mogoče pristop LEADER razširiti tako z ozemeljskega kot tematskega vidika, kar je pogoj za uspešno delovanje pristopa LEADER in pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v različnih programih EU;

| (c) | vzpostavljanje mrež in sodelovanja – ki sta bistvena pogoja za dobro delovanje metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; izvajanje projektov sodelovanja v obstoječih mrežah ter vzpostavljanje mrež na regionalni, nacionalni in evropski ravni, potreba po priznanju upravičenosti stroškov, povezanih z vzpostavljanjem in delovanjem mrež (vključno s prispevki članov); |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljanje mrež in sodelovanja – ki sta bistvena pogoja za dobro delovanje metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; izvajanje projektov sodelovanja v obstoječih mrežah ter vzpostavljanje mrež na regionalni, nacionalni in evropski ravni, potreba po priznanju upravičenosti stroškov, povezanih z vzpostavljanjem in delovanjem mrež (vključno s prispevki članov);

| (d) | razširitev pristopa – podpora uporabi metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, tudi drugod, ne le na ozemlju EU, na primer v okviru predpristopnih pogajanj ali razvojne politike; |
| --- | --- |

(d)

razširitev pristopa – podpora uporabi metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, tudi drugod, ne le na ozemlju EU, na primer v okviru predpristopnih pogajanj ali razvojne politike;

| (e) | poenostavitev postopka – da ne bi majhnih enot na lokalni ravni dušili s pretiranim upravnim bremenom, bi bilo treba povsod, kjer je to mogoče, zmanjšati obveznost poročanja na najnižjo možno, vendar še zanesljivo raven; ne dopustiti, da bi pristojni organi spreminjali pravila med črpanjem sredstev iz ESIS, ter takoj in povsod uvesti programe, ki ponujajo informacije, seminarje, ki omogočajo izmenjavo pozitivnih izkušenj ter podpirajo javne in zasebne lokalne akterje; |
| --- | --- |

(e)

poenostavitev postopka – da ne bi majhnih enot na lokalni ravni dušili s pretiranim upravnim bremenom, bi bilo treba povsod, kjer je to mogoče, zmanjšati obveznost poročanja na najnižjo možno, vendar še zanesljivo raven; ne dopustiti, da bi pristojni organi spreminjali pravila med črpanjem sredstev iz ESIS, ter takoj in povsod uvesti programe, ki ponujajo informacije, seminarje, ki omogočajo izmenjavo pozitivnih izkušenj ter podpirajo javne in zasebne lokalne akterje;

| (f) | krepitev zmogljivosti socialnih in gospodarskih partnerjev, skupaj z akterji civilne družbe, da bi lahko čim večje število partnerjev predlagalo dejavni pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, še pred iztekom predvidenega obdobja (to pomeni pred 31. decembrom 2017). |
| --- | --- |

(f)

krepitev zmogljivosti socialnih in gospodarskih partnerjev, skupaj z akterji civilne družbe, da bi lahko čim večje število partnerjev predlagalo dejavni pristop k lokalnemu razvoju, ki ga vodi skupnost, še pred iztekom predvidenega obdobja (to pomeni pred 31. decembrom 2017).

| 1.12 | Metoda lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, je v celoti uporabna ne le za sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, temveč tudi za prerazporeditev notranjih finančnih sredstev (ki izhajajo z lokalne, regionalne in nacionalne ravni). Zato pri pripravi razvojnih strategij, konkretnih projektov in načina njihovega izvajanja ne bi smeli izhajati iz predvidenih dotacij EU, temveč iz dejanskih potreb po izboljšanju kakovosti življenja lokalne skupnosti. |
| --- | --- |

1.12

Metoda lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, je v celoti uporabna ne le za sredstva iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, temveč tudi za prerazporeditev notranjih finančnih sredstev (ki izhajajo z lokalne, regionalne in nacionalne ravni). Zato pri pripravi razvojnih strategij, konkretnih projektov in načina njihovega izvajanja ne bi smeli izhajati iz predvidenih dotacij EU, temveč iz dejanskih potreb po izboljšanju kakovosti življenja lokalne skupnosti.

| 1.13 | EESO meni, da je bistveno dosledno spoštovati temeljna načela metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Uravnoteženo partnerstvo, v katerem sodelujejo lokalne skupnosti, bi moralo biti vnaprejšnji pogoj za pridobitev subvencij. Za učinkovit lokalni razvoj je nujno preprečiti zgolj formalne postopke, v katerih se samo obljublja partnerski pristop, da bi dobili subvencije, vendar ta ni nikoli udejanjen. Nujno je razviti učinkovit sistem nadzora nad zlorabo načel lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. |
| --- | --- |

1.13

EESO meni, da je bistveno dosledno spoštovati temeljna načela metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Uravnoteženo partnerstvo, v katerem sodelujejo lokalne skupnosti, bi moralo biti vnaprejšnji pogoj za pridobitev subvencij. Za učinkovit lokalni razvoj je nujno preprečiti zgolj formalne postopke, v katerih se samo obljublja partnerski pristop, da bi dobili subvencije, vendar ta ni nikoli udejanjen. Nujno je razviti učinkovit sistem nadzora nad zlorabo načel lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost.

| 1.14 | EESO ugotavlja, da prednosti tega pristopa niso zanemarljive, in to ne le v obdobju gospodarske krize: preglednost finančnih tokov, ki izhajajo iz javnega proračuna, večje zaupanje med organi javne uprave in prebivalci ter učinkovitost vloženih sredstev. OZN, OECD, Svetovna banka in druge institucije se zavzemajo za podobne partnerske pristope. Gre za razširjeni pristop, ki podpira uporabo metod lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, zunaj Evrope, na primer v okviru predpristopnih pogajanj na področju razvojne politike in prizadevanj za dosego ciljev trajnostnega razvoja OZN do leta 2015 ter spoštovanja zavez glede podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

1.14

EESO ugotavlja, da prednosti tega pristopa niso zanemarljive, in to ne le v obdobju gospodarske krize: preglednost finančnih tokov, ki izhajajo iz javnega proračuna, večje zaupanje med organi javne uprave in prebivalci ter učinkovitost vloženih sredstev. OZN, OECD, Svetovna banka in druge institucije se zavzemajo za podobne partnerske pristope. Gre za razširjeni pristop, ki podpira uporabo metod lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, zunaj Evrope, na primer v okviru predpristopnih pogajanj na področju razvojne politike in prizadevanj za dosego ciljev trajnostnega razvoja OZN do leta 2015 ter spoštovanja zavez glede podnebnih sprememb.

| 1.15 | EESO se zaveda prihodnjih možnih izzivov na področju lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, povezanih s poenostavitvijo in zmanjšanjem upravnih obremenitev. Ti so:






  (a) | podpora vzpostavljanju in razvoju alternativnih neodvisnih sistemov (platform) za arbitražo in/ali spravo, sestavljenih iz strokovnjakov, za hitro in preprosto reševanje upravnih in finančnih zapletov in morebitnih sporov med upravljavci operativnih programov ter vodji projektov posameznih partnerstev (po vzoru finančnih revizorjev, le da ne zgolj na področju financ); |
| --- | --- | --- |

1.15

EESO se zaveda prihodnjih možnih izzivov na področju lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, povezanih s poenostavitvijo in zmanjšanjem upravnih obremenitev. Ti so:

(a)

podpora vzpostavljanju in razvoju alternativnih neodvisnih sistemov (platform) za arbitražo in/ali spravo, sestavljenih iz strokovnjakov, za hitro in preprosto reševanje upravnih in finančnih zapletov in morebitnih sporov med upravljavci operativnih programov ter vodji projektov posameznih partnerstev (po vzoru finančnih revizorjev, le da ne zgolj na področju financ);

| (b) | praktična uporaba načela, po katerem organi izvajanja (vključno s tistimi, ki preverjajo poročila o spremljanju) obravnavajo: (a) izvedbo, rezultate, koristi in učinke projektov, (b) utemeljenost stroškov in (c) spoštovanje rokov ter se ne ukvarjajo s podrobnostmi o tem, kako so bili rezultati doseženi; |
| --- | --- |

(b)

praktična uporaba načela, po katerem organi izvajanja (vključno s tistimi, ki preverjajo poročila o spremljanju) obravnavajo: (a) izvedbo, rezultate, koristi in učinke projektov, (b) utemeljenost stroškov in (c) spoštovanje rokov ter se ne ukvarjajo s podrobnostmi o tem, kako so bili rezultati doseženi;

| (c) | objava razpisov tudi za „integrirane projekte“, ki jih predloži več kandidatov (po vzoru pristopa EQUAL), na danem ozemlju; |
| --- | --- |

(c)

objava razpisov tudi za „integrirane projekte“, ki jih predloži več kandidatov (po vzoru pristopa EQUAL), na danem ozemlju;

| (d) | na finančnem področju sprememba dosedanje opredelitve nepravilnosti ter opredelitev pojma kršitve proračunske discipline, kar pomeni:






  — | neuporaba nesorazmerno stroge razlage v zanemarljivih primerih, ko gre za „nekaj eurov“: ne preverja se in ne šteje za napako, če so napačno knjižene ali manjkajo na primer vsote do 10 (ali 40) eurov, |
| --- | --- | --- |

(d)

na finančnem področju sprememba dosedanje opredelitve nepravilnosti ter opredelitev pojma kršitve proračunske discipline, kar pomeni:

—

neuporaba nesorazmerno stroge razlage v zanemarljivih primerih, ko gre za „nekaj eurov“: ne preverja se in ne šteje za napako, če so napačno knjižene ali manjkajo na primer vsote do 10 (ali 40) eurov,

| — | če je škoda hkrati manjša od stroškov odprave škode (bodisi za upravičenca bodisi za nadzorni organ), se ne obravnava, vendar se evidentira in prišteje k drugim manjšim škodam. |
| --- | --- |

—

če je škoda hkrati manjša od stroškov odprave škode (bodisi za upravičenca bodisi za nadzorni organ), se ne obravnava, vendar se evidentira in prišteje k drugim manjšim škodam.

| 1.16 | EESO priporoča, da se uporabljajo različni izrazi za različne vrste uporabe programa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, kot v primeru podeželskih lokalnih akcijskih skupin in lokalnih akcijskih skupin za ribištvo. Za mestne lokalne akcijske skupine predlagamo na primer poimenovanje „mestna partnerstva“, za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v mestnem (urbanem) okolju pa kratico CLLD-U. Tako bi lažje razlikovali, za kateri prostor gre, za katere finančne tokove in katere namene. Hkrati priporočamo, da se po vzoru uspešnega programa LEADER prouči novo ime in zanimiva kratica za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ki bi ju vsi akterji bolj sprejeli. Poimenovanje je nepogrešljiv del promocijske kampanje in izraz lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, lahko kot ime metode ostane nekakšna „opomba pod črto“. |
| --- | --- |

1.16

EESO priporoča, da se uporabljajo različni izrazi za različne vrste uporabe programa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, kot v primeru podeželskih lokalnih akcijskih skupin in lokalnih akcijskih skupin za ribištvo. Za mestne lokalne akcijske skupine predlagamo na primer poimenovanje „mestna partnerstva“, za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v mestnem (urbanem) okolju pa kratico CLLD-U. Tako bi lažje razlikovali, za kateri prostor gre, za katere finančne tokove in katere namene. Hkrati priporočamo, da se po vzoru uspešnega programa LEADER prouči novo ime in zanimiva kratica za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ki bi ju vsi akterji bolj sprejeli. Poimenovanje je nepogrešljiv del promocijske kampanje in izraz lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, lahko kot ime metode ostane nekakšna „opomba pod črto“.

2.   Uvod: instrument lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in njegov izvor (program LEADER) – zgodovinski potek, učinek in stališča evropskih institucij

| 2.1 | Temeljna načela pristopa LEADER – dodana vrednost in njihovo izvajanje v okviru metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost: |
| --- | --- |

2.1

Temeljna načela pristopa LEADER – dodana vrednost in njihovo izvajanje v okviru metode lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost:

2.1.1   Teritorialni pristop

Program izkorišča svoje dejanske zmožnosti za trajnostni razvoj določenega manjšega območja. Upošteva namreč njegove prednosti in slabosti in izoblikovana strategija razvoja ustreza njegovim dejanskim potrebam. Meja območja ni določena zgolj po upravnih mejah in je prilagodljiva.

2.1.2   Pristop od spodaj navzgor

Pri odločanju in opredeljevanju prednostnih usmeritev strategije namenjamo velik pomen vključevanju območne uprave in prebivalcev. Poudarek na najnižji ravni je najpomembnejša od sedmih točk programa. Program s tem ne želi nadomestiti višje državne ravni, temveč podpreti izmenjavo med tema dvema ravnema.

2.1.3   Lokalna akcijska skupina

Pomemben del programa je podpora pri ustanavljanju lokalnih skupin. Te naj bi pritegnile partnerje iz javne, zasebne in prostovoljne sfere in privedle do dialoga o usmeritvah razvoja območja.

2.1.4   Inovativni pristop

Program podpira inovacije. Prizadeva si ustvarjati nove proizvode, postopke, organizacije in trge. Inovacije se dosežejo s čim večjim prilagajanjem lokalnim skupinam.

2.1.5   Celostni in večsektorski pristop

V programskem pristopu je poudarek namenjen povezovanju različnih sektorjev. Program si prizadeva usklajevati gospodarsko, socialno, kulturno in okoljsko plat ter jih zajeti v celostne projekte.

2.1.6   Oblikovanje mrež

Program podpira vzpostavljanje mrež za izmenjavo izkušenj med njegovimi udeleženci. Mreže so tako institucionalne – financira jih Evropska komisija – in manj formalne – nacionalne, regionalne in lokalne.

2.1.7   Sodelovanje

Sodelovanje v programu se ne konča zgolj z izmenjavo izkušenj v okviru mrež. Lokalne skupine lahko neposredno sodelujejo pri tematskem projektu.

2.1.8   Angažiranje ljudi na terenu

Pri praktičnem delu z ljudmi na terenu je treba te ne le obveščati, temveč ustvarjati tudi okolje za komunikacijo in graditi zaupanje v načelo, da bodo njihovi predlogi objektivno ovrednoteni in upoštevani.

| 2.2 | Odbor regij„meni, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ključen instrument za skladen razvoj mestnih in podeželskih območij, saj krepi zmogljivosti za razvoj povezav z okoliškimi primestnimi in podeželskimi območji“ (3). |
| --- | --- |

2.2

Odbor regij„meni, da je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, ključen instrument za skladen razvoj mestnih in podeželskih območij, saj krepi zmogljivosti za razvoj povezav z okoliškimi primestnimi in podeželskimi območji“ (3).

| 2.3 | Evropski ekonomsko-socialni odbor je pripravil vrsto mnenj o sodelovanju in udeležbi v partnerstvu, nekatera so navedena v opombi (4). |
| --- | --- |

2.3

Evropski ekonomsko-socialni odbor je pripravil vrsto mnenj o sodelovanju in udeležbi v partnerstvu, nekatera so navedena v opombi (4).

| 2.4 | Evropska komisija je objavila dokumenta o uporabi instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ki temeljita na izkušnjah z metodo LEADER, z naslovoma „Evropski strukturni in investicijski skladi – Navodila za države članice in organe, pristojne za programe – Navodila za upravičence – Navodila za lokalne akterje o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ (5) in „Smernice za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov“ (6). |
| --- | --- |

2.4

Evropska komisija je objavila dokumenta o uporabi instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ki temeljita na izkušnjah z metodo LEADER, z naslovoma „Evropski strukturni in investicijski skladi – Navodila za države članice in organe, pristojne za programe – Navodila za upravičence – Navodila za lokalne akterje o lokalnem razvoju, ki ga vodi skupnost“ (5) in „Smernice za lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov“ (6).

| 2.5 | Ta dva dokumenta bi bilo treba učinkoviteje razširjati v okviru prave namenske strategije obveščanja. Poleg tega je treba zagotoviti primeren prostor za skupna srečanja akterjev lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in strokovnjakov z možnostjo razprave in primerjave pristopa v različnih regijah EU. Prostore za te dejavnosti bi lahko denimo ponudil EESO. |
| --- | --- |

2.5

Ta dva dokumenta bi bilo treba učinkoviteje razširjati v okviru prave namenske strategije obveščanja. Poleg tega je treba zagotoviti primeren prostor za skupna srečanja akterjev lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in strokovnjakov z možnostjo razprave in primerjave pristopa v različnih regijah EU. Prostore za te dejavnosti bi lahko denimo ponudil EESO.

3.   Lokalne akcijske skupine na podeželskih območjih in podpora njihovemu delovanju v obdobju 2014–2020 – javni proračun pod javnim nadzorom

| 3.1 | Lokalna akcijska skupina je temeljna enota programa LEADER. Gre za lokalno partnerstvo s proporcionalno zastopanostjo sektorjev in področij ukrepanja. Lokalna akcijska skupina je pravna oseba z vzpostavljenimi postopki vodenja in odločanja. Skupno število lokalnih akcijskih skupin v EU, ki so deležne podpore iz programov za razvoj podeželja in drugih ukrepov tipa LEADER, je 2  402; pokrivajo 77 % celotnega ozemlja EU (7), skoraj 90 % podeželja in več kot 50 % prebivalstva EU (8). |
| --- | --- |

3.1

Lokalna akcijska skupina je temeljna enota programa LEADER. Gre za lokalno partnerstvo s proporcionalno zastopanostjo sektorjev in področij ukrepanja. Lokalna akcijska skupina je pravna oseba z vzpostavljenimi postopki vodenja in odločanja. Skupno število lokalnih akcijskih skupin v EU, ki so deležne podpore iz programov za razvoj podeželja in drugih ukrepov tipa LEADER, je 2  402; pokrivajo 77 % celotnega ozemlja EU (7), skoraj 90 % podeželja in več kot 50 % prebivalstva EU (8).

| 3.2 | Pristop LEADER se je izkazal že za tako uspešnega, da bi ga bilo treba po možnosti razširiti na vsa podeželska območja v EU. Poleg tega je nujno zagotoviti skladnost pravil za mednarodno sodelovanje med lokalnimi akcijskimi skupinami iz različnih držav članic. |
| --- | --- |

3.2

Pristop LEADER se je izkazal že za tako uspešnega, da bi ga bilo treba po možnosti razširiti na vsa podeželska območja v EU. Poleg tega je nujno zagotoviti skladnost pravil za mednarodno sodelovanje med lokalnimi akcijskimi skupinami iz različnih držav članic.

| 3.3 | Med predlaganimi prednostnimi nalogami programa za obdobje 2014–2020 so zlasti:






  (a) | mladi na podeželju – privabljanje mladih iz središč na podeželska območja z uporabo pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, privlačnejše podeželje za mlado generacijo, podpora razvoju in dostopnosti informacijskih tehnologij, podpora izobraževanju; |
| --- | --- | --- |

3.3

Med predlaganimi prednostnimi nalogami programa za obdobje 2014–2020 so zlasti:

(a)

mladi na podeželju – privabljanje mladih iz središč na podeželska območja z uporabo pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, privlačnejše podeželje za mlado generacijo, podpora razvoju in dostopnosti informacijskih tehnologij, podpora izobraževanju;

| (b) | lokalno gospodarstvo – podpora lokalnemu gospodarstvu, malemu podjetništvu zunaj kmetijstva (npr. oživitev obrtništva in mikropodjetij), malim in srednje velikim podjetjem; |
| --- | --- |

(b)

lokalno gospodarstvo – podpora lokalnemu gospodarstvu, malemu podjetništvu zunaj kmetijstva (npr. oživitev obrtništva in mikropodjetij), malim in srednje velikim podjetjem;

| (c) | socialno podjetništvo – krepitev socialnega podjetništva na lokalni ravni v inovativnih sektorjih, ki vplivajo na ustvarjanje delovnih mest in trajnostni razvoj (kot so turizem, obnovljivi viri energije ali kulturne in športne dejavnosti). Bistveno je, da lokalni, nacionalni in evropski akterji ter drugi gospodarski partnerji priznajo, da je socialno podjetništvo ključni dejavnik za gospodarski in socialni razvoj na lokalni ravni. Evropske institucije bi morale zasnovati kampanje za priznavanje prispevka socialnega gospodarstva k lokalnemu razvoju. Poleg tega bi bilo treba opredeliti splošne smernice za vključevanje socialnih podjetij v partnerstva za lokalni razvoj. Zato EESO predlaga ustanavljanje zadrug in drugih socialnih podjetij ob pomoči javnih in zasebnih svetovalnih služb, ki jih podpirajo podjetniki in podjetniški inkubatorji na lokalni ravni. EESO podpira spodbujanje partnerstev med lokalnimi socialnimi podjetji ter lokalnimi in regionalnimi upravami za zagotavljanje potrebnih storitev (na primer na področju socialnega vključevanja, izobraževanja); |
| --- | --- |

(c)

socialno podjetništvo – krepitev socialnega podjetništva na lokalni ravni v inovativnih sektorjih, ki vplivajo na ustvarjanje delovnih mest in trajnostni razvoj (kot so turizem, obnovljivi viri energije ali kulturne in športne dejavnosti). Bistveno je, da lokalni, nacionalni in evropski akterji ter drugi gospodarski partnerji priznajo, da je socialno podjetništvo ključni dejavnik za gospodarski in socialni razvoj na lokalni ravni. Evropske institucije bi morale zasnovati kampanje za priznavanje prispevka socialnega gospodarstva k lokalnemu razvoju. Poleg tega bi bilo treba opredeliti splošne smernice za vključevanje socialnih podjetij v partnerstva za lokalni razvoj. Zato EESO predlaga ustanavljanje zadrug in drugih socialnih podjetij ob pomoči javnih in zasebnih svetovalnih služb, ki jih podpirajo podjetniki in podjetniški inkubatorji na lokalni ravni. EESO podpira spodbujanje partnerstev med lokalnimi socialnimi podjetji ter lokalnimi in regionalnimi upravami za zagotavljanje potrebnih storitev (na primer na področju socialnega vključevanja, izobraževanja);

| (d) | zdrava pridelava živil in regionalnih proizvodov; |
| --- | --- |

(d)

zdrava pridelava živil in regionalnih proizvodov;

| (e) | razvoj tehnične infrastrukture (kot so čistilne naprave, vključno z malimi in rastlinskimi čistilnimi napravami); |
| --- | --- |

(e)

razvoj tehnične infrastrukture (kot so čistilne naprave, vključno z malimi in rastlinskimi čistilnimi napravami);

| (f) | prehod na trajnostno družbo z nizkimi izpusti ogljikovega dioksida. Ta vidik bi bilo možno prenesti v kazalnike in cilje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na področju trajnostnega razvoja, emisij ogljika, odpornosti in uresničevanja ciljev EU na področju trajnostnega razvoja in podnebnih sprememb ter tudi v cilje trajnostnega razvoja OZN do leta 2015 in zaveze glede podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(f)

prehod na trajnostno družbo z nizkimi izpusti ogljikovega dioksida. Ta vidik bi bilo možno prenesti v kazalnike in cilje lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na področju trajnostnega razvoja, emisij ogljika, odpornosti in uresničevanja ciljev EU na področju trajnostnega razvoja in podnebnih sprememb ter tudi v cilje trajnostnega razvoja OZN do leta 2015 in zaveze glede podnebnih sprememb;

| (g) | učinkovita uporaba obstoječih mrež (npr. nacionalne mreže za podeželje). |
| --- | --- |

(g)

učinkovita uporaba obstoječih mrež (npr. nacionalne mreže za podeželje).

4.   Primestno okolje in lokalne akcijske skupine za ribištvo – posebni izzivi

| 4.1 | Ozemlja, kjer se mesto tesno stika s podeželjem, so ugoden prostor za učinkovito uporabo instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. S takšnim instrumentom se je mogoče odzivati na spremembe vzorcev vedenja na določenem ozemlju in upoštevati njegove funkcionalne povezave. Mesto in predmestno podeželje sta zelo močno povezana, zato bi ta povezava morala biti deležna posebnega pristopa. |
| --- | --- |

4.1

Ozemlja, kjer se mesto tesno stika s podeželjem, so ugoden prostor za učinkovito uporabo instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. S takšnim instrumentom se je mogoče odzivati na spremembe vzorcev vedenja na določenem ozemlju in upoštevati njegove funkcionalne povezave. Mesto in predmestno podeželje sta zelo močno povezana, zato bi ta povezava morala biti deležna posebnega pristopa.

| 4.2 | Predmestni prostor ima posebne težave (izzive), ki se lahko odpravijo z uporabo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Glavni izzivi so trajnostna mobilnost, oblikovanje socialno kohezivne družbe, opredelitev prednostnih nalog glede uporabe zemljišč. Primestni prostor obkroža mesta z več kot 25  000 prebivalci. V zvezi s tem velja omeniti skupni raziskovalni projekt OECD in Evropske komisije Rurban, katerega cilj je prepoznati in ovrednotiti formalna in neformalna partnerstva med mesti in podeželjem ter njihov prispevek k lokalnemu razvoju (9). |
| --- | --- |

4.2

Predmestni prostor ima posebne težave (izzive), ki se lahko odpravijo z uporabo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Glavni izzivi so trajnostna mobilnost, oblikovanje socialno kohezivne družbe, opredelitev prednostnih nalog glede uporabe zemljišč. Primestni prostor obkroža mesta z več kot 25  000 prebivalci. V zvezi s tem velja omeniti skupni raziskovalni projekt OECD in Evropske komisije Rurban, katerega cilj je prepoznati in ovrednotiti formalna in neformalna partnerstva med mesti in podeželjem ter njihov prispevek k lokalnemu razvoju (9).

| 4.3 | Pristop lokalnega razvoja se od leta 2007 uporablja tudi v okviru Evropskega sklada za ribištvo za podporo trajnostnemu razvoju ribiških skupnosti s pomočjo lokalnih akcijskih skupin za ribištvo. |
| --- | --- |

4.3

Pristop lokalnega razvoja se od leta 2007 uporablja tudi v okviru Evropskega sklada za ribištvo za podporo trajnostnemu razvoju ribiških skupnosti s pomočjo lokalnih akcijskih skupin za ribištvo.

5.   Mestno okolje – angažiranje prebivalstva in zagotovitev financiranja lokalnega razvoja

| 5.1 | Enotne opredelitve mestnega okolja ni, zato se uporabljajo nacionalna in lokalna pravila in običaji. Za podeželski prostor se uporablja merilo največje velikosti mesta: to ne sme imeti več kot 25  000 prebivalcev. Po analogiji bi ga lahko uporabljali tudi za mestna območja (tako da bi določili prag najmanjšega (10  000) in največjega števila (1 50  000) prebivalcev). Javna uprava bi sodelovala prek predstavnikov, pristojnih za določeno območje. Idealno bi bilo, da bi ti prišli tako iz osrednje mestne uprave kot iz drugih delov mesta (npr. iz določene četrti, socialno izključenega predela ali mestnega območja z določeno vrsto problemov itd.). |
| --- | --- |

5.1

Enotne opredelitve mestnega okolja ni, zato se uporabljajo nacionalna in lokalna pravila in običaji. Za podeželski prostor se uporablja merilo največje velikosti mesta: to ne sme imeti več kot 25  000 prebivalcev. Po analogiji bi ga lahko uporabljali tudi za mestna območja (tako da bi določili prag najmanjšega (10  000) in največjega števila (1 50  000) prebivalcev). Javna uprava bi sodelovala prek predstavnikov, pristojnih za določeno območje. Idealno bi bilo, da bi ti prišli tako iz osrednje mestne uprave kot iz drugih delov mesta (npr. iz določene četrti, socialno izključenega predela ali mestnega območja z določeno vrsto problemov itd.).

| 5.2 | Konkretne izkušnje, ki so jih pridobila nekatera mesta pri sodelovanju v operativnem programu Urbact II in v evropski platformi za razvoj znanja (10) (ter krajši čas v platformi za urbani razvoj) (11), so lahko vir navdiha. Prav tako je treba preučiti izkušnje Mest v prehodu in skupnosti za permakulturo, v okviru katerih je več tisoč lokalnih skupnosti po vsej EU uspešno promoviralo trajnostni razvoj, ki ga vodi skupnost. |
| --- | --- |

5.2

Konkretne izkušnje, ki so jih pridobila nekatera mesta pri sodelovanju v operativnem programu Urbact II in v evropski platformi za razvoj znanja (10) (ter krajši čas v platformi za urbani razvoj) (11), so lahko vir navdiha. Prav tako je treba preučiti izkušnje Mest v prehodu in skupnosti za permakulturo, v okviru katerih je več tisoč lokalnih skupnosti po vsej EU uspešno promoviralo trajnostni razvoj, ki ga vodi skupnost.

| 5.3 | Iz dvajsetletnih izkušenj podeželja bodo tudi mesta črpala navdih, najprej na primer v prehodnem obdobju, ki bo predmet presoje. V praksi bosta tako nadaljnja strokovna podpora in mentorstvo pripomogla k uspešnemu prenosu metodologije. |
| --- | --- |

5.3

Iz dvajsetletnih izkušenj podeželja bodo tudi mesta črpala navdih, najprej na primer v prehodnem obdobju, ki bo predmet presoje. V praksi bosta tako nadaljnja strokovna podpora in mentorstvo pripomogla k uspešnemu prenosu metodologije.

| 5.4 | V programskem obdobju 2007–2013 so bili oblikovani posvetovalni organi na ravni mest – v obliki lokalnih skupin za podporo programu Urbact – ki so bili vključeni v postopek priprave lokalnih akcijskih načrtov. Vendar pa je v nasprotju s tem, kar predvidevata pristop LEADER in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, tu šlo zgolj za razmeroma neformalne posvetovalne skupine strokovnjakov, v katerih ni nujna zastopanost različnih sektorjev. Sestava teh skupin je bila odvisna od tematske usmeritve ustreznega projekta. Operativni program Urbact II ni finančno podpiral dosežkov lokalnih skupin za podporo. Za večjo učinkovitost delovanja načela partnerstva tudi v mestnem okolju bi bilo treba oblikovati partnerstva na podlagi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Ta bi morala imeti na voljo potrebna finančna sredstva za delo. „Ta pristop je mogoče uporabiti tudi na mestnih območjih in območjih, ki jih sestavljajo majhna in srednje velika mesta s svojim funkcionalnim okolišem, ki imajo vlogo lokalnih in podregionalnih središč“ (12). |
| --- | --- |

5.4

V programskem obdobju 2007–2013 so bili oblikovani posvetovalni organi na ravni mest – v obliki lokalnih skupin za podporo programu Urbact – ki so bili vključeni v postopek priprave lokalnih akcijskih načrtov. Vendar pa je v nasprotju s tem, kar predvidevata pristop LEADER in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, tu šlo zgolj za razmeroma neformalne posvetovalne skupine strokovnjakov, v katerih ni nujna zastopanost različnih sektorjev. Sestava teh skupin je bila odvisna od tematske usmeritve ustreznega projekta. Operativni program Urbact II ni finančno podpiral dosežkov lokalnih skupin za podporo. Za večjo učinkovitost delovanja načela partnerstva tudi v mestnem okolju bi bilo treba oblikovati partnerstva na podlagi lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Ta bi morala imeti na voljo potrebna finančna sredstva za delo. „Ta pristop je mogoče uporabiti tudi na mestnih območjih in območjih, ki jih sestavljajo majhna in srednje velika mesta s svojim funkcionalnim okolišem, ki imajo vlogo lokalnih in podregionalnih središč“ (12).

| 5.5 | Glede na težave, s katerimi se soočajo v mestih, so različni operativni programi ustrezen instrument financiranja pilotnih projektov v okviru lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Zato predlagamo, da se za ta pristop in strategije, ki iz njega izhajajo v okviru pilotnih projektov, uporabijo za financiranje na mestnih območjih (na primer za okolje, varstvo kulturnih spomenikov in dediščine itd.) (13). |
| --- | --- |

5.5

Glede na težave, s katerimi se soočajo v mestih, so različni operativni programi ustrezen instrument financiranja pilotnih projektov v okviru lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost. Zato predlagamo, da se za ta pristop in strategije, ki iz njega izhajajo v okviru pilotnih projektov, uporabijo za financiranje na mestnih območjih (na primer za okolje, varstvo kulturnih spomenikov in dediščine itd.) (13).

| 5.6 | Smiselno bi bilo zbrati primere dobre prakse iz različnih držav članic na področju razvoja mest po zaslugi partnerskega pristopa, ki bi jih lahko vključili v študijo, navedeno v točki 1.10. Kodeks ravnanja z naslovom: „Načelo partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva“ (14) tudi lahko usmerja delo v okviru partnerstva. |
| --- | --- |

5.6

Smiselno bi bilo zbrati primere dobre prakse iz različnih držav članic na področju razvoja mest po zaslugi partnerskega pristopa, ki bi jih lahko vključili v študijo, navedeno v točki 1.10. Kodeks ravnanja z naslovom: „Načelo partnerstva pri izvrševanju skladov skupnega strateškega okvira – elementi za evropski kodeks ravnanja glede partnerstva“ (14) tudi lahko usmerja delo v okviru partnerstva.

6.   Kako pogosteje in povsod uveljaviti lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost

| 6.1 | Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, mora državljanom pomagati ustrezno in trajno razvijati občine in mesta. Prek njega lahko državljani neposredno sodelujejo pri izboljševanju kakovosti življenja v svoji skupnosti; gre za dejansko vključujočo rast, katere rezultati so opazni na lokalni ravni. Jasno je, da je za njegovo udejanjanje treba dodeliti sredstva za krepitev zmogljivosti, da lahko vsi partnerji v celoti prevzamejo svojo vlogo, ne pa da so zgolj opazovalci procesa, in da lahko dejavno sodelujejo v horizontalnem partnerstvu v smislu upravljanja na več ravneh. Spodbujati je treba tudi podporo in mentorstvo bolj izkušenih akterjev in strokovnjakov, torej strokovno izpopolnjevanje in izobraževanje. Sedanji predlog mora hkrati analizirati in pojasniti vzroke za učinkovitost in uspešnost pristopa LEADER ter upravičiti razloge za razširitev pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na vse programe v okviru evropskih investicijskih skladov, da bi bila kohezijska politika uspešna. |
| --- | --- |

6.1

Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, mora državljanom pomagati ustrezno in trajno razvijati občine in mesta. Prek njega lahko državljani neposredno sodelujejo pri izboljševanju kakovosti življenja v svoji skupnosti; gre za dejansko vključujočo rast, katere rezultati so opazni na lokalni ravni. Jasno je, da je za njegovo udejanjanje treba dodeliti sredstva za krepitev zmogljivosti, da lahko vsi partnerji v celoti prevzamejo svojo vlogo, ne pa da so zgolj opazovalci procesa, in da lahko dejavno sodelujejo v horizontalnem partnerstvu v smislu upravljanja na več ravneh. Spodbujati je treba tudi podporo in mentorstvo bolj izkušenih akterjev in strokovnjakov, torej strokovno izpopolnjevanje in izobraževanje. Sedanji predlog mora hkrati analizirati in pojasniti vzroke za učinkovitost in uspešnost pristopa LEADER ter upravičiti razloge za razširitev pristopa lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, na vse programe v okviru evropskih investicijskih skladov, da bi bila kohezijska politika uspešna.

| 6.2 | Kjer ta metoda še ni sprejeta, je treba opraviti srednjeročno oceno, da bi lahko ta pristop uvedli v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) za obdobje 2014–2020. |
| --- | --- |

6.2

Kjer ta metoda še ni sprejeta, je treba opraviti srednjeročno oceno, da bi lahko ta pristop uvedli v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (ESI) za obdobje 2014–2020.

| 6.3 | Pri tem je bistven vidik izmenjava strokovnih znanj, ki jih imajo socialni in gospodarski partnerji, predstavniki civilne družbe, lokalne in regionalne skupnosti ter državne uprave. Takšno izmenjavo bi moralo podpreti več strani. |
| --- | --- |

6.3

Pri tem je bistven vidik izmenjava strokovnih znanj, ki jih imajo socialni in gospodarski partnerji, predstavniki civilne družbe, lokalne in regionalne skupnosti ter državne uprave. Takšno izmenjavo bi moralo podpreti več strani.

| 6.4 | Priprava strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, zahteva določen čas; kljub temu pa je v določenem obdobju treba imeti dovolj časa za njihovo izvedbo ter zadosten proračun za financiranje različnih ukrepov. Predolga priprava brez učinkov na terenu (v obliki uresničenih projektov) ter tudi pospešeno financiranje dejavnosti (zaradi izteka obdobja za črpanje sredstev) lahko zbudita nezaupanje v ta instrument. |
| --- | --- |

6.4

Priprava strategij lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, zahteva določen čas; kljub temu pa je v določenem obdobju treba imeti dovolj časa za njihovo izvedbo ter zadosten proračun za financiranje različnih ukrepov. Predolga priprava brez učinkov na terenu (v obliki uresničenih projektov) ter tudi pospešeno financiranje dejavnosti (zaradi izteka obdobja za črpanje sredstev) lahko zbudita nezaupanje v ta instrument.

| 6.5 | Dodatni problemi, ki jih je treba rešiti za pravilno uporabo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so birokracija in pretirano upravno breme, pozno povračilo stroškov, predfinanciranje projektov iz lastnih virov ali posojil, kjer obresti bremenijo končnega prejemnika. Preučiti velja oblike participativnega financiranja, javno-zasebno financiranje in organizirano udeležbo bančnega sektorja z državnim poroštvom. |
| --- | --- |

6.5

Dodatni problemi, ki jih je treba rešiti za pravilno uporabo lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so birokracija in pretirano upravno breme, pozno povračilo stroškov, predfinanciranje projektov iz lastnih virov ali posojil, kjer obresti bremenijo končnega prejemnika. Preučiti velja oblike participativnega financiranja, javno-zasebno financiranje in organizirano udeležbo bančnega sektorja z državnim poroštvom.

| 6.6 | Države članice pogosto poleg predpisov Evropske komisije uvajajo dodatne, nepotrebne predpise „državne“ birokracije, zaradi katerih je uporaba subvencij zelo zahtevna in ki zaradi svoje zapletenosti in možnih posledic odvračajo prosilce. Nekatere nacionalne oblasti se poleg tega trudijo čim bolj zmanjšati stroške za angažiranje ljudi na terenu in upravljanje manjših lokalnih akcijskih skupin, kar pa lahko vodi v krizo delovanja celotnega sistema. |
| --- | --- |

6.6

Države članice pogosto poleg predpisov Evropske komisije uvajajo dodatne, nepotrebne predpise „državne“ birokracije, zaradi katerih je uporaba subvencij zelo zahtevna in ki zaradi svoje zapletenosti in možnih posledic odvračajo prosilce. Nekatere nacionalne oblasti se poleg tega trudijo čim bolj zmanjšati stroške za angažiranje ljudi na terenu in upravljanje manjših lokalnih akcijskih skupin, kar pa lahko vodi v krizo delovanja celotnega sistema.

| 6.7 | EESO se zavzema za usposabljanje izobraževalcev: v okviru tehnične pomoči na podlagi člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 o splošnih določbah je treba zagotoviti izobraževanje nacionalnih ali regionalnih akterjev. Prav tako je treba vzpostaviti ustrezne razmere za učinkovito povezovanje v mreže na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni in njihovo uporabo, kajti delo v mrežah prinaša precejšnjo dodano vrednost. |
| --- | --- |

6.7

EESO se zavzema za usposabljanje izobraževalcev: v okviru tehnične pomoči na podlagi člena 5 Uredbe (EU) št. 1303/2013 o splošnih določbah je treba zagotoviti izobraževanje nacionalnih ali regionalnih akterjev. Prav tako je treba vzpostaviti ustrezne razmere za učinkovito povezovanje v mreže na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni in njihovo uporabo, kajti delo v mrežah prinaša precejšnjo dodano vrednost.

| 6.8 | Smiselno bi bilo zbrati primere dobre prakse iz različnih držav članic, ki bi jih lahko vključili v študijo, navedeno v točki 1.10. |
| --- | --- |

6.8

Smiselno bi bilo zbrati primere dobre prakse iz različnih držav članic, ki bi jih lahko vključili v študijo, navedeno v točki 1.10.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Uredba (EU) št. 1303/2013 o skupnih določbah opredeljuje tri različne celostne pristope za obdobje 2014–2020. Eden od njih je lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, preostala dva pa celostne teritorialne naložbe in skupni akcijski načrti.

1

(2)  Zahtevati in zagotoviti primerne pogoje za delovanje instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, v državah članicah EU v skladu z načeli pristopa ter ob upoštevanju posebnosti držav in regij.

2

(3)  Mnenje Odbora regij – Lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (UL C 17, 19.1.2013, str. 18).

3

(4)  Mnenja EESO o upravljanju in partnerstvu v kohezijski politiki (UL C 77, 31.3.2009, str. 143), strategijah in programih kohezijske politike (2007–2013) (UL C 228, 22.9.2009, str. 141), učinkovitem partnerstvu v kohezijski politiki (UL C 44, 11.2.2011, str. 1), vlogi in prednostnih nalogah kohezijske politike v okviru strategije Evropa 2020 (UL C 248, 25.8.2011, str. 1), regionalni politiki in pametni rasti (UL C 318, 29.10.2011, str. 82), LEADER – instrumentu lokalnega razvoja (UL C 376, 22.12.2011, str. 15), strukturnih skladih – splošnih določbah (UL C 191, 29.6.2012, str. 30).

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_clld_local_actors_sl.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/informat/2014/guidance_community_local_development.pdf

6

(7)  Evropska mreža za razvoj podeželja (REDR), grafični prikaz LEADER.

7

(8)  Glej: Depoele, van L., Local development strategies in the EU, The Case of LEADER in Rural Development (Strategije lokalnega razvoja v EU, primer LEADER v okviru razvoja podeželja), str. 4: http://www.eurolocaldevelopment.org/wp-content/uploads/2013/03/local_development_strategies_in_the_eu-.pdf

8

(9)  http://www.oecd.org/regional/rurbanrural-urbanpartnerships.htm

9

(10)  www.eukn.org

10

(11)  http://www.emi-network.eu/Sharing_knowledge/News_on_EU_policy/Cohesion_Policy_2014_2020_negotiations_about_the_urban_dimension

11

(12)  Združenje poljskih mest, januar 2014, http://ldnet.eu/CLLD+in+urban+areas

12

(13)  Poleg uporabe instrumenta lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, so pomemben celovit instrument tudi celostne teritorialne naložbe. Hkratna uporaba obeh instrumentov privede do sinergijskih učinkov.

13

(14)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/working/strategic_framework/swd_2012_106_sl.pdf

14

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/9

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji EU za Alpsko regijo

(raziskovalno mnenje)

(2015/C 230/02)

| Poročevalec: | Stefano PALMIERI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Stefano PALMIERI

Evropska komisija je 27. oktobra 2014 v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosila za pripravo raziskovalnega mnenja o naslednji temi:

Strategija EU za Alpsko regijo (EUSALP).

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 132 glasovi za in 3 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja posebno pozornost, namenjeno pripravi strategije EU za Alpsko regijo (EUSALP), katere cilj je podpreti kohezijo in konkurenčnost ter s tem odgovoriti na izzive, ki jih posamezne države članice ali regije ne morejo same rešiti z običajnimi sredstvi. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja posebno pozornost, namenjeno pripravi strategije EU za Alpsko regijo (EUSALP), katere cilj je podpreti kohezijo in konkurenčnost ter s tem odgovoriti na izzive, ki jih posamezne države članice ali regije ne morejo same rešiti z običajnimi sredstvi.

| 1.2 | EESO poudarja, da je razvoj Alpske regije tesno povezan z Alpami, ki so del njene identitete in prepoznavnosti. Alpe povezujejo območja, ki so vključena v to strategijo, z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da je razvoj Alpske regije tesno povezan z Alpami, ki so del njene identitete in prepoznavnosti. Alpe povezujejo območja, ki so vključena v to strategijo, z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika.

| 1.3 | EESO opozarja na močno politično zavezanost zainteresiranih držav strategiji EUSALP ter na zelo dobro seznanjenost in vključenost tako nacionalnih kot lokalnih in regionalnih oblasti. To je rezultat sodelovanja, ki se je začelo že v 70. letih. |
| --- | --- |

1.3

EESO opozarja na močno politično zavezanost zainteresiranih držav strategiji EUSALP ter na zelo dobro seznanjenost in vključenost tako nacionalnih kot lokalnih in regionalnih oblasti. To je rezultat sodelovanja, ki se je začelo že v 70. letih.

| 1.4 | Po mnenju EESO so posebnosti alpskega sveta bistveni elementi, ki opredeljujejo to območje: skupnosti, ki so med najbolj konkurenčnimi na svetu, gospodarske in družbene razlike med podeželjem in gorskimi območji na eni strani in mesti na drugi, naravne danosti, kulturna dediščina in velika koncentracija prometnih poti. |
| --- | --- |

1.4

Po mnenju EESO so posebnosti alpskega sveta bistveni elementi, ki opredeljujejo to območje: skupnosti, ki so med najbolj konkurenčnimi na svetu, gospodarske in družbene razlike med podeželjem in gorskimi območji na eni strani in mesti na drugi, naravne danosti, kulturna dediščina in velika koncentracija prometnih poti.

| 1.5 | EESO se po eni strani strinja s splošno opredelitvijo strategije in meni, da se predlagani cilji, stebri in prednostne naloge odražajo v dokumentu za javno posvetovanje, vendar po drugi strani meni, da bi jih bilo treba vključiti v akcijski načrt in izboljšati. |
| --- | --- |

1.5

EESO se po eni strani strinja s splošno opredelitvijo strategije in meni, da se predlagani cilji, stebri in prednostne naloge odražajo v dokumentu za javno posvetovanje, vendar po drugi strani meni, da bi jih bilo treba vključiti v akcijski načrt in izboljšati.

| 1.6 | EESO ugotavlja, da se strategija EUSALP nanaša na območje s precej večjo gospodarsko razvitostjo, okoljsko trajnostjo in socialno kohezijo od evropskega povprečja. Kljub temu se zaradi gospodarske in finančne krize ter sprememb, ki jih prinaša globalizacija gospodarstva in trgov, ta makroregija sooča z velikimi in posebnimi problemi. Zato je po mnenju EESO uresničenje glavnega cilja strategije EUSALP („ohranjanje alpskega prostora kot enega najprivlačnejših območij v Evropi, učinkovitejše plemenitenje danosti alpskega sveta in izkoriščanje priložnosti za trajnostni in inovativni razvoj“ (1)) izrednega pomena za podporo gospodarski konkurenčnosti in socialni koheziji Evrope. |
| --- | --- |

1.6

EESO ugotavlja, da se strategija EUSALP nanaša na območje s precej večjo gospodarsko razvitostjo, okoljsko trajnostjo in socialno kohezijo od evropskega povprečja. Kljub temu se zaradi gospodarske in finančne krize ter sprememb, ki jih prinaša globalizacija gospodarstva in trgov, ta makroregija sooča z velikimi in posebnimi problemi. Zato je po mnenju EESO uresničenje glavnega cilja strategije EUSALP („ohranjanje alpskega prostora kot enega najprivlačnejših območij v Evropi, učinkovitejše plemenitenje danosti alpskega sveta in izkoriščanje priložnosti za trajnostni in inovativni razvoj“ (1)) izrednega pomena za podporo gospodarski konkurenčnosti in socialni koheziji Evrope.

| 1.7 | Po mnenju EESO je nujno okrepiti celostni pristop k razvoju EUSALP z opredelitvijo novih in boljših ciljev, kakor je predlagano v točki 4.4. |
| --- | --- |

1.7

Po mnenju EESO je nujno okrepiti celostni pristop k razvoju EUSALP z opredelitvijo novih in boljših ciljev, kakor je predlagano v točki 4.4.

| 1.8 | EESO se zavzema za to, da bi se pri pripravi akcijskega načrta za EUSALP bolj povezale in uskladile prednostne naloge, ki se nanašajo na konkurenčnost (1. steber) in trajnost (3. steber), s čimer bi zagotovili uresničenje razvojnih ciljev, ne da bi ogrozili potrebe in priložnosti prihodnjih generacij. |
| --- | --- |

1.8

EESO se zavzema za to, da bi se pri pripravi akcijskega načrta za EUSALP bolj povezale in uskladile prednostne naloge, ki se nanašajo na konkurenčnost (1. steber) in trajnost (3. steber), s čimer bi zagotovili uresničenje razvojnih ciljev, ne da bi ogrozili potrebe in priložnosti prihodnjih generacij.

| 1.9 | V zvezi s prvim stebrom bi bilo po mnenju EESO treba zagotoviti trajnostno rast in spodbujati polno zaposlenost, inovacije, konkurenčnost in kohezijo znotraj celotne regije na podlagi vzajemne solidarnosti med gorskimi in mestnimi območji. Glede prednostnih nalog glej točko 5.2. |
| --- | --- |

1.9

V zvezi s prvim stebrom bi bilo po mnenju EESO treba zagotoviti trajnostno rast in spodbujati polno zaposlenost, inovacije, konkurenčnost in kohezijo znotraj celotne regije na podlagi vzajemne solidarnosti med gorskimi in mestnimi območji. Glede prednostnih nalog glej točko 5.2.

| 1.10 | V zvezi z drugim stebrom EESO podpira spodbujanje teritorialnega razvoja na podlagi sodelovanja skupnosti znotraj in zunaj tega območja, dostopnosti storitev, trajnostne mobilnosti ter izboljšanja prometa in komunikacijske infrastrukture. Glede prednostnih nalog glej točko 5.3. |
| --- | --- |

1.10

V zvezi z drugim stebrom EESO podpira spodbujanje teritorialnega razvoja na podlagi sodelovanja skupnosti znotraj in zunaj tega območja, dostopnosti storitev, trajnostne mobilnosti ter izboljšanja prometa in komunikacijske infrastrukture. Glede prednostnih nalog glej točko 5.3.

| 1.11 | V zvezi s tretjim stebrom bi bilo po mnenju EESO nujno okrepiti zaveze za trajnostno upravljanje, varstvo okolja in priznavanje vrednosti ozemeljskega kapitala tega območja. Glede prednostnih nalog glej točko 5.4. |
| --- | --- |

1.11

V zvezi s tretjim stebrom bi bilo po mnenju EESO nujno okrepiti zaveze za trajnostno upravljanje, varstvo okolja in priznavanje vrednosti ozemeljskega kapitala tega območja. Glede prednostnih nalog glej točko 5.4.

| 1.12 | Po mnenju EESO strategija EUSALP brez močnega upravljanja in posebnih finančnih sredstev za krepitev zmogljivosti ne bo učinkovita in bo izgubila strateški pomen. Zato si EESO – v skladu s sklepi Sveta – želi akcijski načrt, ki temelji na komplementarnosti posameznih programov financiranja, usklajenosti institucionalnih instrumentov in opredelitvi novih makroregionalnih projektov (2). |
| --- | --- |

1.12

Po mnenju EESO strategija EUSALP brez močnega upravljanja in posebnih finančnih sredstev za krepitev zmogljivosti ne bo učinkovita in bo izgubila strateški pomen. Zato si EESO – v skladu s sklepi Sveta – želi akcijski načrt, ki temelji na komplementarnosti posameznih programov financiranja, usklajenosti institucionalnih instrumentov in opredelitvi novih makroregionalnih projektov (2).

| 1.13 | EESO na podlagi sklepnih ugotovitev iz mnenja o upravljanju makroregionalnih strategij (3) meni, da je za opredelitev in izvajanje strategije EUSALP potreben poseben sistem upravljanja, ki temelji na sodelovanju in usklajevanju. Da bi zagotovili učinkovitost strategije EUSALP, bi bilo tako po mnenju EESO treba vzpostaviti njeno učinkovito upravljanje na več ravneh (4), ki bo izkoristilo tako horizontalno (sodelovanje civilne družbe) kot vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih oblasti), ki jo dopolnjuje in krepi, ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti (5). |
| --- | --- |

1.13

EESO na podlagi sklepnih ugotovitev iz mnenja o upravljanju makroregionalnih strategij (3) meni, da je za opredelitev in izvajanje strategije EUSALP potreben poseben sistem upravljanja, ki temelji na sodelovanju in usklajevanju. Da bi zagotovili učinkovitost strategije EUSALP, bi bilo tako po mnenju EESO treba vzpostaviti njeno učinkovito upravljanje na več ravneh (4), ki bo izkoristilo tako horizontalno (sodelovanje civilne družbe) kot vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih oblasti), ki jo dopolnjuje in krepi, ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti (5).

| 1.14 | EESO se zavzema za vključenost organizirane civilne družbe v krepitev zmogljivosti in pozitivno ocenjuje oblikovanje stalnega foruma, ki zastopa in podpira socialne in ekonomske partnerje iz celotne regije. |
| --- | --- |

1.14

EESO se zavzema za vključenost organizirane civilne družbe v krepitev zmogljivosti in pozitivno ocenjuje oblikovanje stalnega foruma, ki zastopa in podpira socialne in ekonomske partnerje iz celotne regije.

| 1.15 | Po mnenju ESSO je nujno spodbuditi zaposlovanje, zlasti mladih in dolgotrajno brezposelnih, ter ukrepe v podporo socialnih naložb in izboljšanje sistemov socialnega varstva. |
| --- | --- |

1.15

Po mnenju ESSO je nujno spodbuditi zaposlovanje, zlasti mladih in dolgotrajno brezposelnih, ter ukrepe v podporo socialnih naložb in izboljšanje sistemov socialnega varstva.

2.   Strategija EU za Alpsko regijo: splošne ugotovitve

| 2.1 | Cilj tega mnenja je ovrednotiti dokument za javno posvetovanje o strategiji EU za Alpsko regijo (v nadaljnjem besedilu: EUSALP) (6), tudi z vidika mnenj o makroregionalnih strategijah, ki jih je EESO že sprejel. |
| --- | --- |

2.1

Cilj tega mnenja je ovrednotiti dokument za javno posvetovanje o strategiji EU za Alpsko regijo (v nadaljnjem besedilu: EUSALP) (6), tudi z vidika mnenj o makroregionalnih strategijah, ki jih je EESO že sprejel.

| 2.2 | Alpska regija vključuje pet držav članic EU (Avstrijo, Francijo, Italijo, Nemčijo in Slovenijo) in dve državi zunaj EU (Švico in Lihtenštajn). Razprostira se na 4 50  000 km2 in v njej živi 70 milijonov ljudi. |
| --- | --- |

2.2

Alpska regija vključuje pet držav članic EU (Avstrijo, Francijo, Italijo, Nemčijo in Slovenijo) in dve državi zunaj EU (Švico in Lihtenštajn). Razprostira se na 4 50  000 km2 in v njej živi 70 milijonov ljudi.

| 2.2.1 | Skupnosti, vključene v EUSALP, so močno povezane z Alpami, ki so del njihove identitete in prepoznavnosti, pa tudi njihov povezovalni element z gospodarskega, logističnega in okoljskega vidika (7). |
| --- | --- |

2.2.1

Skupnosti, vključene v EUSALP, so močno povezane z Alpami, ki so del njihove identitete in prepoznavnosti, pa tudi njihov povezovalni element z gospodarskega, logističnega in okoljskega vidika (7).

| 2.3 | V okviru makroregionalne politike, za katero se EU od leta 2009 naprej zavzema, ima geografski položaj EUSALP ne samo strateški pomen z vidika evropske kohezijske politike in kontinuitete strategije za Baltsko regijo (EUSBR) (8), strategije za Podonavje (EUSDR) (9) in strategije za Jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) (10), temveč tudi ključni pomen za nastanek makroregionalne strategije za Zahodno Sredozemlje (11). |
| --- | --- |

2.3

V okviru makroregionalne politike, za katero se EU od leta 2009 naprej zavzema, ima geografski položaj EUSALP ne samo strateški pomen z vidika evropske kohezijske politike in kontinuitete strategije za Baltsko regijo (EUSBR) (8), strategije za Podonavje (EUSDR) (9) in strategije za Jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) (10), temveč tudi ključni pomen za nastanek makroregionalne strategije za Zahodno Sredozemlje (11).

| 2.4 | V 70. letih so se regije iz alpskega prostora kljub državnim mejam, ki so jih ves čas ločevale, začele zavedati, da bi bilo treba alpsko območje obravnavati kot enotno območje, ki ga je treba ohraniti in mu povečati vrednost. Ravno zato so začele nastajati različne pobude za medregionalno, meddržavno in čezmejno sodelovanje, katerih poglavitni cilj je bil spodbuditi medsebojno razumevanje ljudi s tega območja in preseči jezikovne, družbeno-gospodarske in etnične razlike ter doseči večjo povezanost na evropski ravni (12). |
| --- | --- |

2.4

V 70. letih so se regije iz alpskega prostora kljub državnim mejam, ki so jih ves čas ločevale, začele zavedati, da bi bilo treba alpsko območje obravnavati kot enotno območje, ki ga je treba ohraniti in mu povečati vrednost. Ravno zato so začele nastajati različne pobude za medregionalno, meddržavno in čezmejno sodelovanje, katerih poglavitni cilj je bil spodbuditi medsebojno razumevanje ljudi s tega območja in preseči jezikovne, družbeno-gospodarske in etnične razlike ter doseči večjo povezanost na evropski ravni (12).

| 2.5 | Ključni za vzpostavitev strategije EUSALP, ki naj bi jo Svet odobril do konca leta 2015 (13), sta bili Alpska konferenca v Bad Ragazu junija 2012 in konferenca v Grenoblu oktobra 2013. |
| --- | --- |

2.5

Ključni za vzpostavitev strategije EUSALP, ki naj bi jo Svet odobril do konca leta 2015 (13), sta bili Alpska konferenca v Bad Ragazu junija 2012 in konferenca v Grenoblu oktobra 2013.

| 2.5.1 | Na konferenci v Grenoblu (14) je bila sprejeta Politična resolucija o strategiji EU za Alpsko regijo, v okviru katere so bili določeni cilji, priložnosti in izzivi v zvezi s tremi glavnimi področji: konkurenčnost in inovacije, kmetijstvo in gozdarstvo ter turizem; vodni viri, energija, okolje in podnebje; ter dostopnost, povezave in promet. |
| --- | --- |

2.5.1

Na konferenci v Grenoblu (14) je bila sprejeta Politična resolucija o strategiji EU za Alpsko regijo, v okviru katere so bili določeni cilji, priložnosti in izzivi v zvezi s tremi glavnimi področji: konkurenčnost in inovacije, kmetijstvo in gozdarstvo ter turizem; vodni viri, energija, okolje in podnebje; ter dostopnost, povezave in promet.

3.   Dokument za javno posvetovanje: splošni okvir, namen in cilji

| 3.1 | Strategija EUSALP se nanaša na sodelovanje v alpskem prostoru. Ena od glavnih značilnosti Alp za razliko od preostale Evrope so velike razlike med posameznimi območji te regije: gorska območja, hribovska območja, ki jih obkrožajo, dostopne in nedostopne doline, nižine, planote, mesta in velemestna območja. |
| --- | --- |

3.1

Strategija EUSALP se nanaša na sodelovanje v alpskem prostoru. Ena od glavnih značilnosti Alp za razliko od preostale Evrope so velike razlike med posameznimi območji te regije: gorska območja, hribovska območja, ki jih obkrožajo, dostopne in nedostopne doline, nižine, planote, mesta in velemestna območja.

| 3.1.1 | Da bi bolje opredelili področja, na katera bo treba osredotočiti cilje in prednostne naloge strategije EUSALP, navajamo pet različnih pojmov, ki so značilni za alpski prostor: alpska velemesta, alpska mesta, podeželska območja v razvoju, podeželska območja v zatonu in turistična območja. |
| --- | --- |

3.1.1

Da bi bolje opredelili področja, na katera bo treba osredotočiti cilje in prednostne naloge strategije EUSALP, navajamo pet različnih pojmov, ki so značilni za alpski prostor: alpska velemesta, alpska mesta, podeželska območja v razvoju, podeželska območja v zatonu in turistična območja.

| 3.2 | Za to regijo so značilne številne posebnosti, po katerih se strategija EUSALP razlikuje od makroregionalnih strategij za Baltsko regijo, Podonavje in Jadransko-jonsko regijo in ki jim je treba nameniti posebno pozornost: dejstvo, da nekatere skupnosti spadajo med najbolj razvite na svetu, imajo konkurenčno gospodarstvo in visoko kakovost življenja ter so družbeno in politično stabilne; gospodarske in družbene razlike med podeželjem, ravninami in mesti; naravne danosti in edinstveni ekosistemi; kulturna dediščina, ki je bistvenega pomena za socialno kohezijo in razvoj Alp; velika koncentracija prometnih poti, ki je postala problem zaradi prometnih zamaškov in z vidika varstva okolja. |
| --- | --- |

3.2

Za to regijo so značilne številne posebnosti, po katerih se strategija EUSALP razlikuje od makroregionalnih strategij za Baltsko regijo, Podonavje in Jadransko-jonsko regijo in ki jim je treba nameniti posebno pozornost: dejstvo, da nekatere skupnosti spadajo med najbolj razvite na svetu, imajo konkurenčno gospodarstvo in visoko kakovost življenja ter so družbeno in politično stabilne; gospodarske in družbene razlike med podeželjem, ravninami in mesti; naravne danosti in edinstveni ekosistemi; kulturna dediščina, ki je bistvenega pomena za socialno kohezijo in razvoj Alp; velika koncentracija prometnih poti, ki je postala problem zaradi prometnih zamaškov in z vidika varstva okolja.

| 3.3 | Splošni cilj strategije EUSALP je zagotoviti, da bo ta regija ostala ena najprivlačnejših v Evropi in da bo čim bolje izkoristila svoje vire in priložnosti za trajnostni in inovativen razvoj. |
| --- | --- |

3.3

Splošni cilj strategije EUSALP je zagotoviti, da bo ta regija ostala ena najprivlačnejših v Evropi in da bo čim bolje izkoristila svoje vire in priložnosti za trajnostni in inovativen razvoj.

| 3.3.1 | Ta cilj naj bi dosegli z ukrepi, povezanimi s tremi tematskimi stebri: „izboljšanje konkurenčnosti, blaginje in kohezije“, „zagotavljanje dostopnosti in povezanosti vseh prebivalcev“ ter „zagotavljanje trajnosti“. |
| --- | --- |

3.3.1

Ta cilj naj bi dosegli z ukrepi, povezanimi s tremi tematskimi stebri: „izboljšanje konkurenčnosti, blaginje in kohezije“, „zagotavljanje dostopnosti in povezanosti vseh prebivalcev“ ter „zagotavljanje trajnosti“.

3.3.2   Prvi steber: izboljšanje konkurenčnosti, blaginje in kohezije Alpske regije

| 3.3.2.1 | Čeprav je alpski prostor največje evropsko gospodarsko in industrijsko središče z velikimi možnostmi za razvoj, še vedno ni ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Gore ovirajo enakomeren razvoj celotne regije. Strategija EUSALP naj bi spodbujala inovativen gospodarski razvoj celotne regije z bolj uravnoteženim pristopom, ki bi upošteval tudi razlike med posameznimi območji in njihove posebnosti. Podpreti je treba konkurenčno gospodarstvo, ki bo lahko združilo blaginjo, energetsko učinkovitost, kakovost življenja in tradicionalne vrednote, ki so značilne za to regijo. |
| --- | --- |

3.3.2.1

Čeprav je alpski prostor največje evropsko gospodarsko in industrijsko središče z velikimi možnostmi za razvoj, še vedno ni ekonomske, socialne in teritorialne kohezije. Gore ovirajo enakomeren razvoj celotne regije. Strategija EUSALP naj bi spodbujala inovativen gospodarski razvoj celotne regije z bolj uravnoteženim pristopom, ki bi upošteval tudi razlike med posameznimi območji in njihove posebnosti. Podpreti je treba konkurenčno gospodarstvo, ki bo lahko združilo blaginjo, energetsko učinkovitost, kakovost življenja in tradicionalne vrednote, ki so značilne za to regijo.

3.3.3   Drugi steber: zagotavljanje dostopnosti in povezanosti vseh prebivalcev Alpske regije

| 3.3.3.1 | Podpreti je treba uravnotežen teritorialni razvoj z modeli mobilnosti, ki ustrezajo ekološkim zahtevam, s trajnostnim sistemom prevoza, komunikacijskimi storitvami in infrastrukturo. Alpska regija ima strateški prometni položaj v Evropi, saj gre za stičišče dveh osi: sever–jug in vzhod–zahod. Tu so najpomembnejša evropska prometna vozlišča in številni alpski prelazi, ki se nahajajo na okoljsko ranljivih območjih. Nujno je uskladiti različne politike, da bi odgovorili na potrebe na področju prometa in zagotovili blaginjo prebivalcev in okoljsko ravnovesje. Glede na raznolikost in kompleksnost posameznih alpskih območij je treba idejo povezanosti razširiti tudi na komunikacijsko infrastrukturo in storitve. |
| --- | --- |

3.3.3.1

Podpreti je treba uravnotežen teritorialni razvoj z modeli mobilnosti, ki ustrezajo ekološkim zahtevam, s trajnostnim sistemom prevoza, komunikacijskimi storitvami in infrastrukturo. Alpska regija ima strateški prometni položaj v Evropi, saj gre za stičišče dveh osi: sever–jug in vzhod–zahod. Tu so najpomembnejša evropska prometna vozlišča in številni alpski prelazi, ki se nahajajo na okoljsko ranljivih območjih. Nujno je uskladiti različne politike, da bi odgovorili na potrebe na področju prometa in zagotovili blaginjo prebivalcev in okoljsko ravnovesje. Glede na raznolikost in kompleksnost posameznih alpskih območij je treba idejo povezanosti razširiti tudi na komunikacijsko infrastrukturo in storitve.

3.3.4   Tretji steber: zagotavljanje trajnosti v Alpski regiji

| 3.3.4.1 | Ohranjanje alpske dediščine in spodbujanje trajnostne rabe naravnih in kulturnih virov sta bistvenega pomena za to regijo. Vodni viri, rudnine, raznolikost krajine, velika biotska raznovrstnost ter bogata in raznolika kulturna dediščina so posebnosti te regije, ki jih je treba zavarovati in jim priznati poseben pomen. Ekološko izkoriščanje virov, kot sta voda in biomasa, je nujno za krepitev konkurenčnosti in kohezije te regije, saj lahko pripomore k strateškim ciljem, kot so na primer zmogljivosti za shranjevanje energije na ravni regije. |
| --- | --- |

3.3.4.1

Ohranjanje alpske dediščine in spodbujanje trajnostne rabe naravnih in kulturnih virov sta bistvenega pomena za to regijo. Vodni viri, rudnine, raznolikost krajine, velika biotska raznovrstnost ter bogata in raznolika kulturna dediščina so posebnosti te regije, ki jih je treba zavarovati in jim priznati poseben pomen. Ekološko izkoriščanje virov, kot sta voda in biomasa, je nujno za krepitev konkurenčnosti in kohezije te regije, saj lahko pripomore k strateškim ciljem, kot so na primer zmogljivosti za shranjevanje energije na ravni regije.

4.   Posebne ugotovitve v zvezi z makroregionalnostjo Alpske regije

| 4.1 | Strategija za Alpsko regijo je deležna močne politične podpore v sodelujočih državah in seznanjenost z njo je visoka, kar je hkrati izziv in tudi velika priložnost za samo EU. Naloga strategije EUSALP je razviti gospodarstvo, povezati regijo in zaščititi okolje na prostoru, ki je izrednega pomena za gospodarsko konkurenčnost in socialno kohezijo Evrope. |
| --- | --- |

4.1

Strategija za Alpsko regijo je deležna močne politične podpore v sodelujočih državah in seznanjenost z njo je visoka, kar je hkrati izziv in tudi velika priložnost za samo EU. Naloga strategije EUSALP je razviti gospodarstvo, povezati regijo in zaščititi okolje na prostoru, ki je izrednega pomena za gospodarsko konkurenčnost in socialno kohezijo Evrope.

| 4.2 | Za pripravo strategije EUSALP je potreben strukturiran dialog med različnimi vključenimi akterji, da bi skupaj prepoznali posebne potrebe in nanje odgovorili. Posebno pozornost je treba nameniti okoljskim, kulturnim, gospodarskim in družbenim značilnostim, pa tudi močni medsebojni odvisnosti mestnih in podeželskih območij. Potreben je torej širok in odprt dialog med zainteresiranimi stranmi, da bi oblikovali strategijo, ki bo sprejeta na najširši ravni. |
| --- | --- |

4.2

Za pripravo strategije EUSALP je potreben strukturiran dialog med različnimi vključenimi akterji, da bi skupaj prepoznali posebne potrebe in nanje odgovorili. Posebno pozornost je treba nameniti okoljskim, kulturnim, gospodarskim in družbenim značilnostim, pa tudi močni medsebojni odvisnosti mestnih in podeželskih območij. Potreben je torej širok in odprt dialog med zainteresiranimi stranmi, da bi oblikovali strategijo, ki bo sprejeta na najširši ravni.

| 4.2.1 | Politike morajo biti usklajene, da bi dosegli teritorialno kohezijo. Nekatera vprašanja v zvezi z gospodarskimi inovacijami, vrstami prevoza in okoljem so tesno povezana in jih ni mogoče obravnavati ločeno na lokalni ravni, pač pa v širši perspektivi, ki jo ponuja makroregionalna raven. |
| --- | --- |

4.2.1

Politike morajo biti usklajene, da bi dosegli teritorialno kohezijo. Nekatera vprašanja v zvezi z gospodarskimi inovacijami, vrstami prevoza in okoljem so tesno povezana in jih ni mogoče obravnavati ločeno na lokalni ravni, pač pa v širši perspektivi, ki jo ponuja makroregionalna raven.

| 4.2.2 | Glede na poročilo o upravljanju makroregionalnih strategij (15) je treba upravljanju na več ravneh pri strategiji EUSALP dodati učinkovito horizontalno razsežnost (sodelovanje civilne družbe), ki bo vključila in opredelila vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih oblasti) ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti. |
| --- | --- |

4.2.2

Glede na poročilo o upravljanju makroregionalnih strategij (15) je treba upravljanju na več ravneh pri strategiji EUSALP dodati učinkovito horizontalno razsežnost (sodelovanje civilne družbe), ki bo vključila in opredelila vertikalno razsežnost (sodelovanje regij in lokalnih oblasti) ob polnem spoštovanju načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

| 4.3 | Po mnenju EESO je strategija EUSALP ključni instrument za sprejemanje ukrepov v tej regiji v zvezi z globalizacijo gospodarstva, podnebnimi spremembami, informacijsko družbo, gospodarstvom znanja, demografskimi spremembami, prevozom blaga in mobilnostjo ljudi. |
| --- | --- |

4.3

Po mnenju EESO je strategija EUSALP ključni instrument za sprejemanje ukrepov v tej regiji v zvezi z globalizacijo gospodarstva, podnebnimi spremembami, informacijsko družbo, gospodarstvom znanja, demografskimi spremembami, prevozom blaga in mobilnostjo ljudi.

| 4.4 | S to strategijo bo mogoče prispevati k razvoju te regije na podlagi celostnega pristopa, ki bo v praksi združeval gospodarski, okoljski in družbeni vidik. EESO predlaga pet strateških ciljev, ki bi jih bilo treba vključiti v akcijski načrt, da bi uresničili celostni pristop in dosegli želeni namen:






  — | zavzemanje za dinamičnost sistema MSP in za cvetoče podjetništvo, ki bo prispevalo k zaposlovanju, |
| --- | --- | --- |

4.4

S to strategijo bo mogoče prispevati k razvoju te regije na podlagi celostnega pristopa, ki bo v praksi združeval gospodarski, okoljski in družbeni vidik. EESO predlaga pet strateških ciljev, ki bi jih bilo treba vključiti v akcijski načrt, da bi uresničili celostni pristop in dosegli želeni namen:

—

zavzemanje za dinamičnost sistema MSP in za cvetoče podjetništvo, ki bo prispevalo k zaposlovanju,

| — | podpora krepitvi zmogljivosti na podlagi tradicij in raznolikosti družbe, |
| --- | --- |

—

podpora krepitvi zmogljivosti na podlagi tradicij in raznolikosti družbe,

| — | spodbujanje uravnoteženega in enakega dostopa do storitev splošnega pomena v celotnem alpskem prostoru, |
| --- | --- |

—

spodbujanje uravnoteženega in enakega dostopa do storitev splošnega pomena v celotnem alpskem prostoru,

| — | spodbujanje skupne odgovornosti in pravičnega sodelovanja med posameznimi alpskimi območji, |
| --- | --- |

—

spodbujanje skupne odgovornosti in pravičnega sodelovanja med posameznimi alpskimi območji,

| — | spodbujanje varstva in trajnostnega upravljanja biotske raznovrstnosti, krajine in naravnih virov. |
| --- | --- |

—

spodbujanje varstva in trajnostnega upravljanja biotske raznovrstnosti, krajine in naravnih virov.

| 4.4.1 | Zavzemanje za dinamičnost sistema MSP in za cvetoče podjetništvo, ki bo prispevalo k zaposlovanju: EUSALP mora sodelujočim lokalnim in regionalnim skupnostim pomagati pri razvijanju gospodarske konkurenčnosti na svetovni ravni ter pri ohranjanju in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest. |
| --- | --- |

4.4.1

Zavzemanje za dinamičnost sistema MSP in za cvetoče podjetništvo, ki bo prispevalo k zaposlovanju: EUSALP mora sodelujočim lokalnim in regionalnim skupnostim pomagati pri razvijanju gospodarske konkurenčnosti na svetovni ravni ter pri ohranjanju in ustvarjanju kakovostnih delovnih mest.

| 4.4.2 | Podpora krepitvi zmogljivosti na podlagi tradicij in raznolikosti družbe: EUSALP mora prispevati k ohranjanju vrednot, ki so značilne za to območje, in hkrati spodbujati vrednotenje lokalnega znanja in tradicij kot vzvoda za gospodarski razvoj in socialno vključevanje. |
| --- | --- |

4.4.2

Podpora krepitvi zmogljivosti na podlagi tradicij in raznolikosti družbe: EUSALP mora prispevati k ohranjanju vrednot, ki so značilne za to območje, in hkrati spodbujati vrednotenje lokalnega znanja in tradicij kot vzvoda za gospodarski razvoj in socialno vključevanje.

| 4.4.3 | Spodbujanje uravnoteženega in enakega dostopa do storitev splošnega pomena v celotnem alpskem prostoru: v okviru EUSALP se bo podpiralo ohranjanje in prilagajanje okvira storitev splošnega pomena, da bi odgovorili na potrebe lokalnega prebivalstva, zlasti tistih, ki živijo na območjih v geografsko neugodnem položaju. |
| --- | --- |

4.4.3

Spodbujanje uravnoteženega in enakega dostopa do storitev splošnega pomena v celotnem alpskem prostoru: v okviru EUSALP se bo podpiralo ohranjanje in prilagajanje okvira storitev splošnega pomena, da bi odgovorili na potrebe lokalnega prebivalstva, zlasti tistih, ki živijo na območjih v geografsko neugodnem položaju.

| 4.4.4 | Spodbujanje skupne odgovornosti in sodelovanja med posameznimi alpskimi območji: v okviru EUSALP bo treba podpirati nove pristope glede delitve odgovornosti in pravičnega sodelovanja med alpskimi območji, kot so na primer vertikalne povezave med velikimi mesti ter podeželskimi in turističnimi območji. |
| --- | --- |

4.4.4

Spodbujanje skupne odgovornosti in sodelovanja med posameznimi alpskimi območji: v okviru EUSALP bo treba podpirati nove pristope glede delitve odgovornosti in pravičnega sodelovanja med alpskimi območji, kot so na primer vertikalne povezave med velikimi mesti ter podeželskimi in turističnimi območji.

| 4.4.5 | Spodbujanje varstva in trajnostnega upravljanja biotske raznovrstnosti, krajine in naravnih virov: v okviru EUSALP bo treba povečati varstvo in trajnostno upravljanje biotske raznovrstnosti, krajine in naravnih virov ter doseči pravo ravnovesje med ukrepi za njihovo ohranjanje in ukrepi za racionalno uporabo ekosistemskih storitev in proizvodov. Poleg tega bo treba sprejeti tudi okolju prijazne modele upravljanja, ki pravičneje razporejajo koristi od uporabe ekosistemskih storitev in proizvodov med različnimi alpskimi območji. |
| --- | --- |

4.4.5

Spodbujanje varstva in trajnostnega upravljanja biotske raznovrstnosti, krajine in naravnih virov: v okviru EUSALP bo treba povečati varstvo in trajnostno upravljanje biotske raznovrstnosti, krajine in naravnih virov ter doseči pravo ravnovesje med ukrepi za njihovo ohranjanje in ukrepi za racionalno uporabo ekosistemskih storitev in proizvodov. Poleg tega bo treba sprejeti tudi okolju prijazne modele upravljanja, ki pravičneje razporejajo koristi od uporabe ekosistemskih storitev in proizvodov med različnimi alpskimi območji.

| 4.5 | Po mnenju EESO bi morala strategija EUSALP zaživeti na podlagi sklepov Sveta, zaradi česar makroregionalna strategija ne sme biti povezana z dodatnimi stroški, dodatnimi predpisi ali dodatnimi upravnimi organi (t. i. trikratni ne), po drugi strani pa je treba oblikovati akcijski načrt na podlagi komplementarnosti programov financiranja, usklajenosti institucionalnih instrumentov in opredelitve novih makroregionalnih projektov. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi zmogljivosti. |
| --- | --- |

4.5

Po mnenju EESO bi morala strategija EUSALP zaživeti na podlagi sklepov Sveta, zaradi česar makroregionalna strategija ne sme biti povezana z dodatnimi stroški, dodatnimi predpisi ali dodatnimi upravnimi organi (t. i. trikratni ne), po drugi strani pa je treba oblikovati akcijski načrt na podlagi komplementarnosti programov financiranja, usklajenosti institucionalnih instrumentov in opredelitve novih makroregionalnih projektov. Posebno pozornost je treba nameniti krepitvi zmogljivosti.

| 4.5.1 | Po mnenju EESO je nujno v dejavnosti krepitve zmogljivosti poleg javnih uprav pritegniti tudi predstavnike organizirane civilne družbe. Te dejavnosti je mogoče uresničiti tudi z vzpostavitvijo stalnega foruma predstavnikov socialnih in ekonomskih partnerjev. |
| --- | --- |

4.5.1

Po mnenju EESO je nujno v dejavnosti krepitve zmogljivosti poleg javnih uprav pritegniti tudi predstavnike organizirane civilne družbe. Te dejavnosti je mogoče uresničiti tudi z vzpostavitvijo stalnega foruma predstavnikov socialnih in ekonomskih partnerjev.

| 4.5.2 | Po mnenju EESO je EU namenila precejšnja in zadostna sredstva za regionalne programe v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 (16), ki pa jih je treba učinkovito porabiti, da bi uresničili strategijo z bolj usklajenimi ukrepi in na podlagi enotnega strateškega pristopa. V programskem obdobju 2014–2020 bodo na voljo dodatne možnosti financiranja v okviru instrumentov EU, kot so Obzorje 2020 (17), COSME (18), CEF (19), EaSI (20), Erasmus+ (21) in LIFE (22). |
| --- | --- |

4.5.2

Po mnenju EESO je EU namenila precejšnja in zadostna sredstva za regionalne programe v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 (16), ki pa jih je treba učinkovito porabiti, da bi uresničili strategijo z bolj usklajenimi ukrepi in na podlagi enotnega strateškega pristopa. V programskem obdobju 2014–2020 bodo na voljo dodatne možnosti financiranja v okviru instrumentov EU, kot so Obzorje 2020 (17), COSME (18), CEF (19), EaSI (20), Erasmus+ (21) in LIFE (22).

5.   Posebne ugotovitve v zvezi s temi tremi stebri

| 5.1 | Da bi uresničili strateške cilje, predstavljene v dokumentu za javno posvetovanje, in posebne cilje, ki so navedeni v točki 4, je treba po mnenju EESO nujno opredeliti prednostne naloge za posamezne stebre strategije EUSALP. |
| --- | --- |

5.1

Da bi uresničili strateške cilje, predstavljene v dokumentu za javno posvetovanje, in posebne cilje, ki so navedeni v točki 4, je treba po mnenju EESO nujno opredeliti prednostne naloge za posamezne stebre strategije EUSALP.

| 5.1.1 | Glavni izziv te strategije je uskladitev in izboljšanje ravnovesja med cilji ekonomske, okoljske in socialne trajnosti. |
| --- | --- |

5.1.1

Glavni izziv te strategije je uskladitev in izboljšanje ravnovesja med cilji ekonomske, okoljske in socialne trajnosti.

5.2   Prvi steber: razvoj Alp – izboljšanje konkurenčnosti, blaginje in kohezije Alpske regije

| 5.2.1 | Po mnenju EESO bi bilo treba zagotoviti trajnostno rast in spodbujati polno zaposlenost, inovacije, konkurenčnost in kohezijo znotraj Alpske regije z utrjevanjem in diverzifikacijo posameznih gospodarskih dejavnosti na podlagi vzajemne solidarnosti med gorskimi in mestnimi območji. |
| --- | --- |

5.2.1

Po mnenju EESO bi bilo treba zagotoviti trajnostno rast in spodbujati polno zaposlenost, inovacije, konkurenčnost in kohezijo znotraj Alpske regije z utrjevanjem in diverzifikacijo posameznih gospodarskih dejavnosti na podlagi vzajemne solidarnosti med gorskimi in mestnimi območji.

5.2.2   Prednostne naloge

| 5.2.2.1 | Spodbujanje inovacij in konkurenčnosti MSP z izboljšanjem sistema dostopa do posojil, krepitvijo zmogljivosti podjetij, da izkoristijo priložnosti, ki se ponujajo s programi EU za obdobje 2014–2020 in z „javnimi naročili za inovacije“ (zlasti „predkomercialnimi naročili“ (23)). |
| --- | --- |

5.2.2.1

Spodbujanje inovacij in konkurenčnosti MSP z izboljšanjem sistema dostopa do posojil, krepitvijo zmogljivosti podjetij, da izkoristijo priložnosti, ki se ponujajo s programi EU za obdobje 2014–2020 in z „javnimi naročili za inovacije“ (zlasti „predkomercialnimi naročili“ (23)).

| 5.2.2.2 | Podpora krepitvi razvoja na področju „zelenega gospodarstva“, med drugim z ustvarjanjem novim podjetij, pri čemer je treba izkoristiti okoljske posebnosti te regije ter močne proizvodne in inovativne sposobnosti, ki so zanjo tako značilne. |
| --- | --- |

5.2.2.2

Podpora krepitvi razvoja na področju „zelenega gospodarstva“, med drugim z ustvarjanjem novim podjetij, pri čemer je treba izkoristiti okoljske posebnosti te regije ter močne proizvodne in inovativne sposobnosti, ki so zanjo tako značilne.

| 5.2.2.3 | Spodbujanje alpskih proizvodov na podlagi politike prepoznavanja blagovnih znamk (brand awareness), tj. na podlagi posebnih lokalnih blagovnih znamk in s „teritorialnim“ trženjem. Vrednotenje „ekosistemskih proizvodov in storitev“ (24) je dodatna dodana vrednost, ki prispeva h konkurenčnosti regije. |
| --- | --- |

5.2.2.3

Spodbujanje alpskih proizvodov na podlagi politike prepoznavanja blagovnih znamk (brand awareness), tj. na podlagi posebnih lokalnih blagovnih znamk in s „teritorialnim“ trženjem. Vrednotenje „ekosistemskih proizvodov in storitev“ (24) je dodatna dodana vrednost, ki prispeva h konkurenčnosti regije.

| 5.2.2.4 | Krepitev sodelovanja med znanstvenimi in tehnološkimi parki, univerzami, raziskovalnimi središči in MSP ter krepitev zmogljivosti raziskovalne infrastrukture in njenih povezav z vodilnimi svetovnimi institucijami. V akcijskem načrtu za EUSALP bi bilo treba opredeliti horizontalno prioriteto glede podpore raziskavam in inovacijam. |
| --- | --- |

5.2.2.4

Krepitev sodelovanja med znanstvenimi in tehnološkimi parki, univerzami, raziskovalnimi središči in MSP ter krepitev zmogljivosti raziskovalne infrastrukture in njenih povezav z vodilnimi svetovnimi institucijami. V akcijskem načrtu za EUSALP bi bilo treba opredeliti horizontalno prioriteto glede podpore raziskavam in inovacijam.

| 5.2.2.5 | Oblikovanje skupne strategije, da bi prostor Alpske makroregije spremenili v trajnostno turistično destinacijo svetovnega slovesa in tako izkoristili njeno naravno, kulturno in zgodovinsko dediščino. |
| --- | --- |

5.2.2.5

Oblikovanje skupne strategije, da bi prostor Alpske makroregije spremenili v trajnostno turistično destinacijo svetovnega slovesa in tako izkoristili njeno naravno, kulturno in zgodovinsko dediščino.

| 5.2.2.6 | Ohranjanje ključnega pomena zaposlovanja v strategiji EUSALP, zlasti mladih in dolgotrajno brezposelnih. Nujno je podpreti ustvarjanje stabilnih in kakovostnih novih delovnih mest ter se hkrati soočiti s problemom sezonskega dela, ki je značilno zlasti za gorska in podeželska turistična alpska območja. |
| --- | --- |

5.2.2.6

Ohranjanje ključnega pomena zaposlovanja v strategiji EUSALP, zlasti mladih in dolgotrajno brezposelnih. Nujno je podpreti ustvarjanje stabilnih in kakovostnih novih delovnih mest ter se hkrati soočiti s problemom sezonskega dela, ki je značilno zlasti za gorska in podeželska turistična alpska območja.

| 5.2.2.7 | Podpora pobudam za oblikovanje enotnega prostora za zaposlovanje, spodbujanje mobilnosti delavcev, uresničevanje transnacionalnega pripravništva in delovne prakse, opredelitev študijskih in poklicnih poti, ki zajemajo več držav, ter za polno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij. Posebno pozornost je treba nameniti kvalifikacijam zaposlenih v turizmu, ki so bolj izpostavljeni problemom, povezanim s sezonsko naravo dela. |
| --- | --- |

5.2.2.7

Podpora pobudam za oblikovanje enotnega prostora za zaposlovanje, spodbujanje mobilnosti delavcev, uresničevanje transnacionalnega pripravništva in delovne prakse, opredelitev študijskih in poklicnih poti, ki zajemajo več držav, ter za polno priznavanje diplom in poklicnih kvalifikacij. Posebno pozornost je treba nameniti kvalifikacijam zaposlenih v turizmu, ki so bolj izpostavljeni problemom, povezanim s sezonsko naravo dela.

| 5.2.2.8 | Podpora sodelovanju različnih lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so značilne za alpski prostor, in okrepitev vloge velemestnih območij in mest kot vzvodov za konkurenčnost in socialno kohezijo. |
| --- | --- |

5.2.2.8

Podpora sodelovanju različnih lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so značilne za alpski prostor, in okrepitev vloge velemestnih območij in mest kot vzvodov za konkurenčnost in socialno kohezijo.

| 5.2.2.9 | Spodbujanje izvajanja ukrepov za podporo socialnih naložb in prilagoditev sistemov socialnega varstva s pomočjo sprejetja politik v skladu s sporočilom Komisije o socialnih naložbah za rast in socialno kohezijo (25). |
| --- | --- |

5.2.2.9

Spodbujanje izvajanja ukrepov za podporo socialnih naložb in prilagoditev sistemov socialnega varstva s pomočjo sprejetja politik v skladu s sporočilom Komisije o socialnih naložbah za rast in socialno kohezijo (25).

| 5.2.2.10 | Podpora ukrepov, katerih cilj je vključevanje invalidov in preprečevanje diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, starosti, spolne usmeritve ali spola. |
| --- | --- |

5.2.2.10

Podpora ukrepov, katerih cilj je vključevanje invalidov in preprečevanje diskriminacije na podlagi rase, etnične pripadnosti, starosti, spolne usmeritve ali spola.

5.3   Drugi steber: povezanost Alp – zagotavljanje dostopnosti in povezanosti vseh prebivalcev Alpske regije

| 5.3.1 | EESO podpira spodbujanje teritorialnega razvoja na podlagi sodelovanja skupnosti znotraj in zunaj tega območja, dostopnosti storitev, trajnostne mobilnosti in izboljšanja prometa in komunikacijske infrastrukture. |
| --- | --- |

5.3.1

EESO podpira spodbujanje teritorialnega razvoja na podlagi sodelovanja skupnosti znotraj in zunaj tega območja, dostopnosti storitev, trajnostne mobilnosti in izboljšanja prometa in komunikacijske infrastrukture.

5.3.2   Prednostne naloge

| 5.3.2.1 | Podpora sprejetju inovativnih rešitev za zagotavljanje osnovnih storitev (šolstvo, zdravstvo, socialne storitve in promet) v gorskih in podeželskih krajih, da bi odpravili digitalni razkorak in razvili širokopasovna omrežja v celotni regiji. |
| --- | --- |

5.3.2.1

Podpora sprejetju inovativnih rešitev za zagotavljanje osnovnih storitev (šolstvo, zdravstvo, socialne storitve in promet) v gorskih in podeželskih krajih, da bi odpravili digitalni razkorak in razvili širokopasovna omrežja v celotni regiji.

| 5.3.2.2 | Krepitev uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij na vseh področjih splošnega pomena (uprava, zdravstvo, pomoč pri iskanju zaposlitve, učenje na daljavo, e-trgovina za alpske proizvode itd.) in zagotovitev zadostnega števila javnih storitev v skladu s potrebami različnih alpskih lokalnih in regionalnih skupnosti, pri čemer je treba doseči pravo ravnovesje med količino in dostopnostjo samih storitev. |
| --- | --- |

5.3.2.2

Krepitev uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij na vseh področjih splošnega pomena (uprava, zdravstvo, pomoč pri iskanju zaposlitve, učenje na daljavo, e-trgovina za alpske proizvode itd.) in zagotovitev zadostnega števila javnih storitev v skladu s potrebami različnih alpskih lokalnih in regionalnih skupnosti, pri čemer je treba doseči pravo ravnovesje med količino in dostopnostjo samih storitev.

| 5.3.2.3 | Spodbujanje integriranih prometnih sistemov v podporo trgovini znotraj različnih alpskih območij in izboljšanje upravljanja potniškega in tovornega prometa, da bi zmanjšali učinke na okolje in povečali koristi za lokalno prebivalstvo. Med glavnimi elementi za spodbujanje trajnostnega razvoja prometa v Alpah so prehod s cestnega prevoza blaga na železniški in ukrepi za omejitev uporabe sekundarnih alpskih koridorjev (npr. z enotnimi cestninami za vse alpske prometne koridorje). |
| --- | --- |

5.3.2.3

Spodbujanje integriranih prometnih sistemov v podporo trgovini znotraj različnih alpskih območij in izboljšanje upravljanja potniškega in tovornega prometa, da bi zmanjšali učinke na okolje in povečali koristi za lokalno prebivalstvo. Med glavnimi elementi za spodbujanje trajnostnega razvoja prometa v Alpah so prehod s cestnega prevoza blaga na železniški in ukrepi za omejitev uporabe sekundarnih alpskih koridorjev (npr. z enotnimi cestninami za vse alpske prometne koridorje).

| 5.3.2.4 | Razvoj načrtov za interoperabilnost in logistiko na makroregionalni ravni ter krepitev večmodalnih povezav infrastrukturnih vozlišč (pristanišč, letališč in logističnih centrov) s svetovnim omrežjem in celinskimi vodnimi potmi. |
| --- | --- |

5.3.2.4

Razvoj načrtov za interoperabilnost in logistiko na makroregionalni ravni ter krepitev večmodalnih povezav infrastrukturnih vozlišč (pristanišč, letališč in logističnih centrov) s svetovnim omrežjem in celinskimi vodnimi potmi.

| 5.3.2.5 | Spodbujanje transnacionalnih tematskih mrež v zvezi z vidiki, ki so pomembni za razvoj Alp, kot so obvladovanje tveganj, turizem, šport, gozdarstvo, kmetijstvo, energija in tehnološke storitve. |
| --- | --- |

5.3.2.5

Spodbujanje transnacionalnih tematskih mrež v zvezi z vidiki, ki so pomembni za razvoj Alp, kot so obvladovanje tveganj, turizem, šport, gozdarstvo, kmetijstvo, energija in tehnološke storitve.

| 5.3.2.6 | Izboljšanje upravljanja v Alpah na podlagi aktivnejšega sodelovanja civilne družbe, ob sočasnem izboljševanju seznanjenosti in obveščenosti ljudi s temeljnimi vprašanji, ki zadevajo alpski prostor. |
| --- | --- |

5.3.2.6

Izboljšanje upravljanja v Alpah na podlagi aktivnejšega sodelovanja civilne družbe, ob sočasnem izboljševanju seznanjenosti in obveščenosti ljudi s temeljnimi vprašanji, ki zadevajo alpski prostor.

5.4   Tretji steber: zaščita Alp – zagotavljanje trajnosti v Alpski regiji

| 5.4.1 | Po mnenju EESO je nujno okrepiti prizadevanja za trajnostno upravljanje in varstvo okolja, pa tudi za priznavanje vrednosti ozemeljskega kapitala tega območja. |
| --- | --- |

5.4.1

Po mnenju EESO je nujno okrepiti prizadevanja za trajnostno upravljanje in varstvo okolja, pa tudi za priznavanje vrednosti ozemeljskega kapitala tega območja.

5.4.2   Prednostne naloge

| 5.4.2.1 | Usklajevanje ukrepov za podporo gospodarskemu razvoju te regije z zavezami, sprejetimi na področju boja proti podnebnim spremembam, pri čemer je treba rast in konkurenčnost lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so del strategije EUSALP, ločiti od rabe naravnih virov in surovin. |
| --- | --- |

5.4.2.1

Usklajevanje ukrepov za podporo gospodarskemu razvoju te regije z zavezami, sprejetimi na področju boja proti podnebnim spremembam, pri čemer je treba rast in konkurenčnost lokalnih in regionalnih skupnosti, ki so del strategije EUSALP, ločiti od rabe naravnih virov in surovin.

| 5.4.2.2 | Povečanje seznanjenosti alpskih lokalnih skupnosti z vrednostjo ekosistemskih storitev ter pravičnega in trajnostnega upravljanja naravnih vrednot. Alpe so najpomembnejši vodni vir v Evropi, zato je nujno izboljšati gospodarjenje z alpskimi vodnimi viri in povodji. |
| --- | --- |

5.4.2.2

Povečanje seznanjenosti alpskih lokalnih skupnosti z vrednostjo ekosistemskih storitev ter pravičnega in trajnostnega upravljanja naravnih vrednot. Alpe so najpomembnejši vodni vir v Evropi, zato je nujno izboljšati gospodarjenje z alpskimi vodnimi viri in povodji.

| 5.4.2.3 | Podpora pobudam za usklajevanje ukrepov za ohranjanje biotske raznovrstnosti in alpske krajine ter ukrepov za njuno ekološko rabo. |
| --- | --- |

5.4.2.3

Podpora pobudam za usklajevanje ukrepov za ohranjanje biotske raznovrstnosti in alpske krajine ter ukrepov za njuno ekološko rabo.

| 5.4.2.4 | Razvoj transnacionalnih instrumentov in postopkov za preprečevanje in zmanjševanje tveganj (poplav, zemeljskih in snežnih plazov, gozdnih požarov itd.), celostno gospodarjenje z gozdovi (tako z vidika ekološke in naravne vrednosti kot gospodarskega vira) in reševanje problemov, povezanih z rabo tal (zbitost tal, širjenje mest). |
| --- | --- |

5.4.2.4

Razvoj transnacionalnih instrumentov in postopkov za preprečevanje in zmanjševanje tveganj (poplav, zemeljskih in snežnih plazov, gozdnih požarov itd.), celostno gospodarjenje z gozdovi (tako z vidika ekološke in naravne vrednosti kot gospodarskega vira) in reševanje problemov, povezanih z rabo tal (zbitost tal, širjenje mest).

| 5.4.2.5 | Podpora prehodu na brezogljični energetski sistem s pobudami za energetsko učinkovitost, z decentraliziranimi distribucijskimi omrežji, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, ter s spodbujanjem energetsko varčnih modelov poselitve in javnega potniškega pometa. |
| --- | --- |

5.4.2.5

Podpora prehodu na brezogljični energetski sistem s pobudami za energetsko učinkovitost, z decentraliziranimi distribucijskimi omrežji, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, ter s spodbujanjem energetsko varčnih modelov poselitve in javnega potniškega pometa.

| 5.4.2.6 | Razvoj in vzpostavitev sistemov integrirane mobilnosti, da bi zmanjšali odvisnost od avtomobilov in njihovo uporabo ter podprli javni potniški promet kot storitev splošnega pomena in po možnosti vozila, ki uporabljajo obnovljive vire energije. |
| --- | --- |

5.4.2.6

Razvoj in vzpostavitev sistemov integrirane mobilnosti, da bi zmanjšali odvisnost od avtomobilov in njihovo uporabo ter podprli javni potniški promet kot storitev splošnega pomena in po možnosti vozila, ki uporabljajo obnovljive vire energije.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Evropska komisija, Strategija EU za Alpsko regijo (EUSALP), dokument za javno posvetovanje.

1

(2)  Sklepi Evropskega sveta z zasedanja 23. in 24. junija 2011, EUCO 23/1/11 REV 1.

2

(3)  UL C 12, 15.1.2015, str. 64.

3

(4)  Bela knjiga Odbora regij o upravljanju na več ravneh (CONST-IV-020/2009).

4

(5)  Evropska komisija: Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, C(2013) 9651 final.

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/

6

(7)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/consultations/eusalp/

7

(8)  http://www.balticsea-region-strategy.eu

8

(9)  http://www.danube-region.eu

9

(10)  http://www.ai-macroregion.eu

10

(11)  Mnenje EESO o pripravi makroregionalne strategije EU za razvoj ekonomske, socialne in teritorialne kohezije na območju Sredozemlja (UL C 170, 5.6.2014, str. 1).

11

(12)  Skupina Arge-Alp, zveza Alpe-Jadran, evropska regija Alp-Med, evropska regija Tirolska-Zgornje Poadižje-Trento, Alpska konvencija, program „alpski prostor“ in druge oblike čezmejnega sodelovanja.

12

(13)  Sklepi Evropskega sveta z zasedanja 19. in 20. decembra 2013, str. 25.

13

(14)  Na konferenci, ki je potekala 18. oktobra 2013 v Grenoblu, so sodelovali predstavniki vlad in predsedniki regij, ki jih zajema EUSALP.

14

(15)  Upravljanje makroregionalnih strategij, COM(2014) 284 final.

15

(16)  Uredba (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013.

16

(17)  Uredba (EU) št. 1290/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013.

17

(18)  Uredba (EU) št. 1287/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013.

18

(19)  Uredba (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013.

19

(20)  Uredba (EU) št. 1296/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013.

20

(21)  Uredba (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013.

21

(22)  Uredba (EU) št. 1293/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013.

22

(23)  Člen 131 finančne uredbe EU (št. 966/2012).

23

(24)  Med ekosistemske proizvode sodijo na primer hrana, voda, gorivo in les, med storitve pa na primer oskrba z vodo, filtriranje zraka, naravno recikliranje odpadkov, nastajanje prsti, opraševanje in številni drugi naravni mehanizmi regulacije.

24

(25)  COM(2013) 83 final.

25

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/17

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o zmogljivosti letališč v EU

(raziskovalno mnenje na zaprosilo Evropske komisije)

(2015/C 230/03)

| Poročevalec: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jacek KRAWCZYK

Evropska komisija je 4. septembra 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za raziskovalno mnenje o naslednji temi:

Zmogljivost letališč v EU (raziskovalno mnenje).

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 117 glasovi za in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Problem premajhne zmogljivosti je treba reševati z učinkovitejšim izkoriščanjem obstoječih virov na letališčih v EU. Več intermodalnosti, boljša povezljivost, učinkovitejše izkoriščanje sekundarnih vozlišč in malih letališč, večja letala in optimizacija procesov so primeri ustreznih rešitev. Mednje sodi tudi sprejetje letališkega svežnja ter izvajanje enotnega evropskega neba in programa SESAR. Zmogljivost letališč mora postati dobro razvit steber enotnega evropskega neba. |
| --- | --- |

1.1

Problem premajhne zmogljivosti je treba reševati z učinkovitejšim izkoriščanjem obstoječih virov na letališčih v EU. Več intermodalnosti, boljša povezljivost, učinkovitejše izkoriščanje sekundarnih vozlišč in malih letališč, večja letala in optimizacija procesov so primeri ustreznih rešitev. Mednje sodi tudi sprejetje letališkega svežnja ter izvajanje enotnega evropskega neba in programa SESAR. Zmogljivost letališč mora postati dobro razvit steber enotnega evropskega neba.

| 1.2 | Dolgoročno bo treba graditi zmogljivost letališč v smislu infrastrukture, kot so terminali in vzletno-pristajalne steze. Glavni cilj širitve letališč mora biti boljša povezljivost na vzdržni ekonomski osnovi. Vozlišča EU morajo imeti ustrezne možnosti za izpolnjevanje vse večjega povpraševanja. To med drugim pomeni krajše postopke načrtovanja, da se lahko hitro odzovejo na porast povpraševanja. |
| --- | --- |

1.2

Dolgoročno bo treba graditi zmogljivost letališč v smislu infrastrukture, kot so terminali in vzletno-pristajalne steze. Glavni cilj širitve letališč mora biti boljša povezljivost na vzdržni ekonomski osnovi. Vozlišča EU morajo imeti ustrezne možnosti za izpolnjevanje vse večjega povpraševanja. To med drugim pomeni krajše postopke načrtovanja, da se lahko hitro odzovejo na porast povpraševanja.

| 1.3 | Širitev letališč, kjer je upravičena, bi morala biti del uravnoteženega pristopa. Prvič, letališča imajo predvsem pozitiven ekonomski učinek na okolico. EESO meni, da je treba ta pozitiven učinek vsekakor ohraniti. Drugič, okoljska vprašanja je treba obravnavati pregledno. Tretjič, pri širitvi letališč je pomembna tudi javnost. Zato je potrebna javna razprava, v katero so med drugim vključene službe za nadzor zračnega pometa, letališki organi, letalske družbe, regionalni akterji, lokalno prebivalstvo, oblasti itd. |
| --- | --- |

1.3

Širitev letališč, kjer je upravičena, bi morala biti del uravnoteženega pristopa. Prvič, letališča imajo predvsem pozitiven ekonomski učinek na okolico. EESO meni, da je treba ta pozitiven učinek vsekakor ohraniti. Drugič, okoljska vprašanja je treba obravnavati pregledno. Tretjič, pri širitvi letališč je pomembna tudi javnost. Zato je potrebna javna razprava, v katero so med drugim vključene službe za nadzor zračnega pometa, letališki organi, letalske družbe, regionalni akterji, lokalno prebivalstvo, oblasti itd.

| 1.4 | EESO je prepričan, da je bistvenega pomena, da države članice sprejmejo takojšnje ukrepe načrtovanja in upravljanja uporabe zemljišč. Sicer bodo razvoj letališč omejevale mnoge nepredvidljive in nepotrebne ovire, v nekaterih primerih pa bodo ogrožene tudi obstoječe zmogljivosti letališč. |
| --- | --- |

1.4

EESO je prepričan, da je bistvenega pomena, da države članice sprejmejo takojšnje ukrepe načrtovanja in upravljanja uporabe zemljišč. Sicer bodo razvoj letališč omejevale mnoge nepredvidljive in nepotrebne ovire, v nekaterih primerih pa bodo ogrožene tudi obstoječe zmogljivosti letališč.

| 1.5 | Razvijati bi se morala le tista obstoječa regionalna letališča, za katera obstaja jasno povpraševanje za več prometa. Vlade držav članic bi morale ugotoviti probleme, povezane z zmogljivostjo, in opredeliti strategije za njihovo reševanje. Razen v primeru zagotavljanja javnih storitev bi morala EU prenehati s financiranjem razvoja novih regionalnih zmogljivosti na novih lokacijah – brez poseganja v določbe člena 107 Pogodbe o delovanju EU. |
| --- | --- |

1.5

Razvijati bi se morala le tista obstoječa regionalna letališča, za katera obstaja jasno povpraševanje za več prometa. Vlade držav članic bi morale ugotoviti probleme, povezane z zmogljivostjo, in opredeliti strategije za njihovo reševanje. Razen v primeru zagotavljanja javnih storitev bi morala EU prenehati s financiranjem razvoja novih regionalnih zmogljivosti na novih lokacijah – brez poseganja v določbe člena 107 Pogodbe o delovanju EU.

| 1.6 | EESO meni, da so nove smernice EU o državni pomoči letališčem in letalskim družbam zelo dragocene, ker prinašajo pravno varnost. Končno se bo na podlagi skupnih meril proučil nadaljnji obstoj nerentabilnih regionalnih letališč. |
| --- | --- |

1.6

EESO meni, da so nove smernice EU o državni pomoči letališčem in letalskim družbam zelo dragocene, ker prinašajo pravno varnost. Končno se bo na podlagi skupnih meril proučil nadaljnji obstoj nerentabilnih regionalnih letališč.

| 1.7 | Da bi se letališča uspešno lotila problema pomanjkanja zmogljivosti, je nujna dosledna in jasna normativna ureditev, da se zagotovijo potrebne spodbude za dolgoročne naložbe v infrastrukturo. |
| --- | --- |

1.7

Da bi se letališča uspešno lotila problema pomanjkanja zmogljivosti, je nujna dosledna in jasna normativna ureditev, da se zagotovijo potrebne spodbude za dolgoročne naložbe v infrastrukturo.

| 1.8 | Zmogljivost letališč ima tudi politični pomen. EESO je prepričan, da mora EU skupaj z državami članicami in deležniki, vključno s socialnimi partnerji, sprejeti splošno strateško odločitev o tem, katera letališča bodo pomembna za sistem in bi jim bilo treba v prihodnjih letih nameniti pozornost. Za ohranitev konkurenčnosti letalstva EU na globaliziranih trgih je nujno potrebna celostna letalska strategija, ki bo upoštevala ekonomske, okoljske in socialne vidike ter ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

1.8

Zmogljivost letališč ima tudi politični pomen. EESO je prepričan, da mora EU skupaj z državami članicami in deležniki, vključno s socialnimi partnerji, sprejeti splošno strateško odločitev o tem, katera letališča bodo pomembna za sistem in bi jim bilo treba v prihodnjih letih nameniti pozornost. Za ohranitev konkurenčnosti letalstva EU na globaliziranih trgih je nujno potrebna celostna letalska strategija, ki bo upoštevala ekonomske, okoljske in socialne vidike ter ustvarjanje delovnih mest.

| 1.9 | Oceniti je treba projekte letališke infrastrukture, ki jih je v zadnjih letih sofinancirala EU. EESO pozdravlja, da se je Računsko sodišče EU zavezalo, da bo opravilo to pomembno delo. Sklepi in priporočila tega dela bi se morali obravnavati v javni razpravi. |
| --- | --- |

1.9

Oceniti je treba projekte letališke infrastrukture, ki jih je v zadnjih letih sofinancirala EU. EESO pozdravlja, da se je Računsko sodišče EU zavezalo, da bo opravilo to pomembno delo. Sklepi in priporočila tega dela bi se morali obravnavati v javni razpravi.

| 1.10 | EESO meni, da bi Evropska komisija morala poenostaviti in racionalizirati strukture, ki so zadolžene za upravljanje letalstva EU in zlasti letališč v EU. Komisija potrebuje popolne in zanesljive podatke in informacije o delovanju letališč v EU. Ti podatki trenutno niso na voljo. EESO poziva organe upravljanja letališč in javne organe, naj jih zagotovijo. |
| --- | --- |

1.10

EESO meni, da bi Evropska komisija morala poenostaviti in racionalizirati strukture, ki so zadolžene za upravljanje letalstva EU in zlasti letališč v EU. Komisija potrebuje popolne in zanesljive podatke in informacije o delovanju letališč v EU. Ti podatki trenutno niso na voljo. EESO poziva organe upravljanja letališč in javne organe, naj jih zagotovijo.

2.   Uvod

| 2.1 | Letališča v EU so zelo dragocena, vendar bo v prihodnjih letih več pomembnih evropskih letališč vse bolj preobremenjenih, medtem ko bodo mnoga še vedno neizkoriščena. Lahko bi trdili, da je zmogljivosti v EU dovolj, vprašanje pa je, ali so te zmogljivosti na pravih mestih. |
| --- | --- |

2.1

Letališča v EU so zelo dragocena, vendar bo v prihodnjih letih več pomembnih evropskih letališč vse bolj preobremenjenih, medtem ko bodo mnoga še vedno neizkoriščena. Lahko bi trdili, da je zmogljivosti v EU dovolj, vprašanje pa je, ali so te zmogljivosti na pravih mestih.

| 2.2 | Javne razprave o zmogljivosti letališč so v zadnjih letih potekale predvsem o dveh temah: izgubljena zmogljivost centralnih letalskih vozlišč zaradi tekmecev zunaj EU oz. zunaj Evrope, kot so Turčija in države ob Perzijskem zalivu, ter „sindrom Ryanair“, nizkocenovni letalski prevozniki, ki naglo povečajo promet manjših regionalnih letališč, a dolgoročno niso zanesljivi uporabniki. Vendar pa je problem veliko globlji. |
| --- | --- |

2.2

Javne razprave o zmogljivosti letališč so v zadnjih letih potekale predvsem o dveh temah: izgubljena zmogljivost centralnih letalskih vozlišč zaradi tekmecev zunaj EU oz. zunaj Evrope, kot so Turčija in države ob Perzijskem zalivu, ter „sindrom Ryanair“, nizkocenovni letalski prevozniki, ki naglo povečajo promet manjših regionalnih letališč, a dolgoročno niso zanesljivi uporabniki. Vendar pa je problem veliko globlji.

| 2.3 | Evropska komisija je leta 2007 objavila sporočilo z naslovom „Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi“, v katerem je ugotovila vse večji prepad med zmogljivostjo in potrebami številnih vozlišč v EU (1) in predlagala več ukrepov za boljše izkoriščanje obstoječih zmogljivosti. Evropski parlament je leta 2007 v odziv na akcijski načrt Komisije sprejel poročilo na lastno pobudo, v katerem je pozdravil sporočilo Evropske komisije in obravnaval pomen premajhne zmogljivosti letališč. |
| --- | --- |

2.3

Evropska komisija je leta 2007 objavila sporočilo z naslovom „Akcijski načrt za zmogljivost letališč, učinkovitost in varnost v Evropi“, v katerem je ugotovila vse večji prepad med zmogljivostjo in potrebami številnih vozlišč v EU (1) in predlagala več ukrepov za boljše izkoriščanje obstoječih zmogljivosti. Evropski parlament je leta 2007 v odziv na akcijski načrt Komisije sprejel poročilo na lastno pobudo, v katerem je pozdravil sporočilo Evropske komisije in obravnaval pomen premajhne zmogljivosti letališč.

| 2.4 | Evropska komisija je leta 2011 objavila še eno sporočilo (2) o zmogljivosti v okviru svežnja ukrepov za boljša letališča, v katerem je zmogljivost in kakovost opredelila kot glavna izziva evropskih letališč. |
| --- | --- |

2.4

Evropska komisija je leta 2011 objavila še eno sporočilo (2) o zmogljivosti v okviru svežnja ukrepov za boljša letališča, v katerem je zmogljivost in kakovost opredelila kot glavna izziva evropskih letališč.

| 2.5 | Eurocontrol je v letih 2004, 2008 in 2013 izvedel študijo z naslovom Challenges of Growth (Izzivi rasti) ter napovedal pomanjkanje zmogljivosti v naslednjih 20 letih. |
| --- | --- |

2.5

Eurocontrol je v letih 2004, 2008 in 2013 izvedel študijo z naslovom Challenges of Growth (Izzivi rasti) ter napovedal pomanjkanje zmogljivosti v naslednjih 20 letih.

| 2.6 | Tako množične dejavnosti dokazujejo, da je vprašanje zmogljivosti zelo aktualno. Letalska industrija je že dosegla pomembne rezultate. Na vseh področjih delovanja je bila izvedena optimizacija zmogljivosti in učinkovitosti. Izboljšave so naslednje:






  — | boljše in večje število intermodalnih povezav do letališč in z njih, |
| --- | --- | --- |

2.6

Tako množične dejavnosti dokazujejo, da je vprašanje zmogljivosti zelo aktualno. Letalska industrija je že dosegla pomembne rezultate. Na vseh področjih delovanja je bila izvedena optimizacija zmogljivosti in učinkovitosti. Izboljšave so naslednje:

—

boljše in večje število intermodalnih povezav do letališč in z njih,

| — | reorganizacija internih procesov v celotnem letalskem sistemu, vključno s procesi konsolidacije, in |
| --- | --- |

—

reorganizacija internih procesov v celotnem letalskem sistemu, vključno s procesi konsolidacije, in

| — | izvajanje sodelovalnega odločanja na letališčih (A-CDM) na vse večjem številu letališč. |
| --- | --- |

—

izvajanje sodelovalnega odločanja na letališčih (A-CDM) na vse večjem številu letališč.

| 2.6.1 | Pobuda enotno evropsko nebo si od leta 2004 prizadeva za boljšo uporabo evropskega zračnega prostora in preprečevanje negativnih posledic njegove razdrobljenosti. Letališča, vključena v enotno evropsko nebo, lahko k ciljem te pobude prispevajo tudi v okviru programa raziskav o upravljanju prometa v enotnem evropskem zračnem prostoru (SESAR). Uspeh pobude je brez letaliških zmogljivosti ogrožen. |
| --- | --- |

2.6.1

Pobuda enotno evropsko nebo si od leta 2004 prizadeva za boljšo uporabo evropskega zračnega prostora in preprečevanje negativnih posledic njegove razdrobljenosti. Letališča, vključena v enotno evropsko nebo, lahko k ciljem te pobude prispevajo tudi v okviru programa raziskav o upravljanju prometa v enotnem evropskem zračnem prostoru (SESAR). Uspeh pobude je brez letaliških zmogljivosti ogrožen.

| 2.7 | Komisija trenutno z deležniki iz evropske opazovalne skupine za zmogljivost letališč pripravlja podrobne predloge za prihodnjo strategijo za letališča. Ta opazovalna skupina ima tri naloge:






  (a) | Komisiji pomagati pri reševanju problema zmogljivosti in kakovosti letališč; |
| --- | --- | --- |

2.7

Komisija trenutno z deležniki iz evropske opazovalne skupine za zmogljivost letališč pripravlja podrobne predloge za prihodnjo strategijo za letališča. Ta opazovalna skupina ima tri naloge:

(a)

Komisiji pomagati pri reševanju problema zmogljivosti in kakovosti letališč;

| (b) | spodbujati izmenjavo izkušenj in primerov dobre prakse v Evropi in širše ter |
| --- | --- |

(b)

spodbujati izmenjavo izkušenj in primerov dobre prakse v Evropi in širše ter

| (c) | bolje opredeliti problem, njegove učinke in morebitne rešitve, vključno s političnimi rešitvami. |
| --- | --- |

(c)

bolje opredeliti problem, njegove učinke in morebitne rešitve, vključno s političnimi rešitvami.

EESO pozdravlja ustanovitev opazovalne skupine in spodbuja nadaljevanje kakovostnega dela, ki ga je že pokazala.

3.   Razvoj evropskih letališč v zadnjem desetletju

| 3.1 | Kljub temu, da je v Evropi več kot 450 letališč, evropskim letališčem še vedno grozi pomanjkanje zmogljivosti. |
| --- | --- |

3.1

Kljub temu, da je v Evropi več kot 450 letališč, evropskim letališčem še vedno grozi pomanjkanje zmogljivosti.

| 3.2 | Evropska sekcija Mednarodnega letališkega sveta (ACI) letališča razvršča tako: |
| --- | --- |

3.2

Evropska sekcija Mednarodnega letališkega sveta (ACI) letališča razvršča tako:

| Kategorija letališča po ACI | Velikost letališča (v milijonih potnikov na leto) | Število evropskih letališč |
| --- | --- | --- |
| 1 | > 25 | 14 |
| 2 | 10–25 | 23 |
| 3 | 5–10 | 34 |
| 4 | < 5 | 390 |

Kategorija letališča po ACI

Velikost letališča (v milijonih potnikov na leto)

Število evropskih letališč

1

> 25

14

2

10–25

23

3

5–10

34

4

< 5

390

Velik delež prometa poteka prek relativno majhnega števila letališč. To je mogoče pojasniti z različnimi letališkimi modeli. Letališča kategorije 3 in 4 so dokaj majhna in zagotavljajo direktne povezave do končnih destinacij (point-to-point connection), poleg tega pa tudi napajajo promet do večjih letališč in zagotavljajo javne storitve. To pomeni, da so mnoga velika letališča odvisna od malih letališč.

Letališče, ki predstavlja vozlišče, (hub and spokes airport) je „eno samo letališče, na katerem ena ali več letalskih družb nudi celostno mrežo pogostih povezovalnih letov do širokega nabora destinacij“ (vir: AEA, European Airports, Bruselj 1995, str. 23).

| 3.2.1 | V sistemu, ki zagotavlja direktne povezave, potniki od kraja odhoda do destinacije potujejo brez presedanja. |
| --- | --- |

3.2.1

V sistemu, ki zagotavlja direktne povezave, potniki od kraja odhoda do destinacije potujejo brez presedanja.

| 3.2.2 | Sistema se dopolnjujeta in imata zgolj različne cilje: vozlišče si prizadeva za čim večjo povezljivost, sistem z direktnimi povezavami pa za čim večjo mobilnost in fleksibilnost. |
| --- | --- |

3.2.2

Sistema se dopolnjujeta in imata zgolj različne cilje: vozlišče si prizadeva za čim večjo povezljivost, sistem z direktnimi povezavami pa za čim večjo mobilnost in fleksibilnost.

| 3.3 | EU financira izjemno veliko letaliških infrastrukturnih projektov. EESO meni, da ni dovolj javno dostopnih podatkov o teh naložbah in o njihovi učinkovitosti pri zagotavljanju dodatne povezljivosti in učinkovitosti za potnike. |
| --- | --- |

3.3

EU financira izjemno veliko letaliških infrastrukturnih projektov. EESO meni, da ni dovolj javno dostopnih podatkov o teh naložbah in o njihovi učinkovitosti pri zagotavljanju dodatne povezljivosti in učinkovitosti za potnike.

| 3.4 | Po mnenju EESO so nove smernice EU (3) o državni pomoči letališčem in letalskim družbam zelo dragocene, ker prinašajo pravno varnost. Smernice poleg tega tudi razlikujejo med letališči, ki so na primer potrebna za javne storitve, in letališči, ki niso potrebna, tj. letališča, ki niti niso sposobna pokrivati stroškov delovanja niti niso potrebna za zagotavljanje javnih storitev. |
| --- | --- |

3.4

Po mnenju EESO so nove smernice EU (3) o državni pomoči letališčem in letalskim družbam zelo dragocene, ker prinašajo pravno varnost. Smernice poleg tega tudi razlikujejo med letališči, ki so na primer potrebna za javne storitve, in letališči, ki niso potrebna, tj. letališča, ki niti niso sposobna pokrivati stroškov delovanja niti niso potrebna za zagotavljanje javnih storitev.

4.   Pričakovanja o prihodnji rasti

| 4.1 | V prihodnosti bodo najpomembnejši letalski trgi v azijsko-pacifiški regiji, Latinski Ameriki, Afriki in na Bližnjem vzhodu. Do leta 2032 bo povprečna letna rast tokov potnikov v teh regijah med 6 in 7 %. Povprečna stopnja rasti v Evropi in Severni Ameriki bo približno 3 %. |
| --- | --- |

4.1

V prihodnosti bodo najpomembnejši letalski trgi v azijsko-pacifiški regiji, Latinski Ameriki, Afriki in na Bližnjem vzhodu. Do leta 2032 bo povprečna letna rast tokov potnikov v teh regijah med 6 in 7 %. Povprečna stopnja rasti v Evropi in Severni Ameriki bo približno 3 %.

Poleg tega izjemno veliko zmogljivosti nastaja zunaj EU. Na Kitajskem so zgradili skoraj 80 letališč. V Turčiji, Dubaju in Singapurju trenutno gradijo ogromne platforme, ki bodo lahko sprejele do 160 milijonov potnikov, kar je veliko več kot 96 milijonov potnikov, kolikor jih lahko sprejme trenutno največje letališče na svetu v Atlanti.

| 4.2 | Eurocontrol v zadnjem poročilu o izzivih rasti Challenges of Growth iz leta 2013 ugotavlja, da bo v naslednjih 20-ih letih prišlo do pomanjkanja zmogljivosti. Zaradi premajhne zmogljivosti po vsej verjetnosti leta 2035 ne bo opravljenih 1,9 milijona letov. To predstavlja 12 % povpraševanja. 20 evropskih letališč bo več kot šest ur na dan prenatrpanih, medtem ko so sedaj le tri. |
| --- | --- |

4.2

Eurocontrol v zadnjem poročilu o izzivih rasti Challenges of Growth iz leta 2013 ugotavlja, da bo v naslednjih 20-ih letih prišlo do pomanjkanja zmogljivosti. Zaradi premajhne zmogljivosti po vsej verjetnosti leta 2035 ne bo opravljenih 1,9 milijona letov. To predstavlja 12 % povpraševanja. 20 evropskih letališč bo več kot šest ur na dan prenatrpanih, medtem ko so sedaj le tri.

| 4.2.1 | Povečanje zmogljivosti, ki poteka, ne bo enakomerno porazdeljeno po evropskih letališčih. Največjo rast bo beležila vzhodna Evropa, medtem ko se bosta promet znotraj Evrope in delež prometa v severozahodni Evropi zmanjšala. EESO je seznanjen s tem razvojem in meni, da morajo biti evropska letališča kos tem izzivom. |
| --- | --- |

4.2.1

Povečanje zmogljivosti, ki poteka, ne bo enakomerno porazdeljeno po evropskih letališčih. Največjo rast bo beležila vzhodna Evropa, medtem ko se bosta promet znotraj Evrope in delež prometa v severozahodni Evropi zmanjšala. EESO je seznanjen s tem razvojem in meni, da morajo biti evropska letališča kos tem izzivom.

5.   Izzivi za rast

| 5.1 | EESO meni, da je nujno treba okrepiti evropsko konkurenčnost in privlačnost Evrope za naložbe v letalski sektor. Letališka zmogljivost je pri tem življenjskega pomena. |
| --- | --- |

5.1

EESO meni, da je nujno treba okrepiti evropsko konkurenčnost in privlačnost Evrope za naložbe v letalski sektor. Letališka zmogljivost je pri tem življenjskega pomena.

| 5.2 | EESO je prepričan, da bi moralo biti enotno evropsko nebo že zdavnaj uresničeno in bi moralo rešiti problem premajhne zmogljivosti. Zgolj zmanjšanje zamud bi neposredno vplivalo na zmogljivost sistema in letališč znotraj tega sistema. EESO se strinja z ACI, da bi morala biti zmogljivost letališč dobro razvit steber enotnega evropskega neba in da bi morali biti cilji za letališke zmogljivosti v skladu s cilji skupnega evropskega neba. |
| --- | --- |

5.2

EESO je prepričan, da bi moralo biti enotno evropsko nebo že zdavnaj uresničeno in bi moralo rešiti problem premajhne zmogljivosti. Zgolj zmanjšanje zamud bi neposredno vplivalo na zmogljivost sistema in letališč znotraj tega sistema. EESO se strinja z ACI, da bi morala biti zmogljivost letališč dobro razvit steber enotnega evropskega neba in da bi morali biti cilji za letališke zmogljivosti v skladu s cilji skupnega evropskega neba.

| 5.3 | Eurocontrol v študiji o izzivih rasti predlaga šest ukrepov, ki bi skupaj lahko zmanjšali količino neizpolnjenih potreb leta 2035 za 42 %. To znaša 8 00  000 dodatnih poletov, ki bi jih v tem primeru lahko izvedli, oziroma 50 milijonov potnikov, ki bi jih lahko prepeljali. Ti ukrepi so:






  — | večja letala, |
| --- | --- | --- |

5.3

Eurocontrol v študiji o izzivih rasti predlaga šest ukrepov, ki bi skupaj lahko zmanjšali količino neizpolnjenih potreb leta 2035 za 42 %. To znaša 8 00  000 dodatnih poletov, ki bi jih v tem primeru lahko izvedli, oziroma 50 milijonov potnikov, ki bi jih lahko prepeljali. Ti ukrepi so:

—

večja letala,

| — | dodatni hitri vlaki, |
| --- | --- |

—

dodatni hitri vlaki,

| — | alternativne lokalne rešitve: letalske družbe bi morale rasti tam, kjer so na voljo zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

alternativne lokalne rešitve: letalske družbe bi morale rasti tam, kjer so na voljo zmogljivosti,

| — | večje izkoriščanje manjših letališč, |
| --- | --- |

—

večje izkoriščanje manjših letališč,

| — | izvajanje programa SESAR in |
| --- | --- |

—

izvajanje programa SESAR in

| — | povezovanje načrtov letov. |
| --- | --- |

—

povezovanje načrtov letov.

| 5.3.1 | EESO razume, da naj bi te ukrepe izvajali za zmanjšanje neizpolnjenih potreb, vendar meni, da morda ne bodo zadostovali za izpolnitev vseh potreb v prihodnosti. Poleg tega vsi ti ukrepi niso primerni za vsa letališča v EU. |
| --- | --- |

5.3.1

EESO razume, da naj bi te ukrepe izvajali za zmanjšanje neizpolnjenih potreb, vendar meni, da morda ne bodo zadostovali za izpolnitev vseh potreb v prihodnosti. Poleg tega vsi ti ukrepi niso primerni za vsa letališča v EU.

| 5.4 | EESO prav tako meni, da bi sprejetje letališkega svežnja, ki ga je predlagala Komisija, pripomoglo k boljšemu izkoriščanju obstoječih letaliških zmogljivosti. EESO poziva k ambicioznim rezultatom dela, ki poteka v Parlamentu in Svetu, v skladu s predlogi, ki jih je podal v mnenju o letališkem svežnju (4). |
| --- | --- |

5.4

EESO prav tako meni, da bi sprejetje letališkega svežnja, ki ga je predlagala Komisija, pripomoglo k boljšemu izkoriščanju obstoječih letaliških zmogljivosti. EESO poziva k ambicioznim rezultatom dela, ki poteka v Parlamentu in Svetu, v skladu s predlogi, ki jih je podal v mnenju o letališkem svežnju (4).

| 5.5 | Nenazadnje bi bilo treba problem nezadostne zmogljivosti letališč reševati tudi z izgradnjo novih zmogljivosti ob hkratni optimizaciji obstoječih zmogljivosti. To je težko, ker mnoga letališča niso več sposobna vlagati v dodatne zmogljivosti. Eurocontrol v poročilu Challenges of Growth iz leta 2013 navaja, da so morala nekatera letališča zaradi „pomanjkanja prihodkov, težav pri pridobivanju finančnih sredstev in vse večjega odpora do projektov prometne infrastrukture“ ponovno pretehtati načrte o širitvi. |
| --- | --- |

5.5

Nenazadnje bi bilo treba problem nezadostne zmogljivosti letališč reševati tudi z izgradnjo novih zmogljivosti ob hkratni optimizaciji obstoječih zmogljivosti. To je težko, ker mnoga letališča niso več sposobna vlagati v dodatne zmogljivosti. Eurocontrol v poročilu Challenges of Growth iz leta 2013 navaja, da so morala nekatera letališča zaradi „pomanjkanja prihodkov, težav pri pridobivanju finančnih sredstev in vse večjega odpora do projektov prometne infrastrukture“ ponovno pretehtati načrte o širitvi.

| 5.6 | EESO močno priporoča, da se izvede ocena pomena dosedanjih naložb EU v letališko infrastrukturo. EESO pozdravlja napoved Računskega sodišča EU, da se bo ukvarjalo s tem vprašanjem, in priporoča, da se ocena izvede na širokem kontrolnem vzorcu. |
| --- | --- |

5.6

EESO močno priporoča, da se izvede ocena pomena dosedanjih naložb EU v letališko infrastrukturo. EESO pozdravlja napoved Računskega sodišča EU, da se bo ukvarjalo s tem vprašanjem, in priporoča, da se ocena izvede na širokem kontrolnem vzorcu.

6.   Ovire za širitev letališke infrastrukture

| 6.1 | Letališča se pri načrtovanju širjenja infrastrukture soočajo s številnimi problemi. Te izzive ali ovire je mogoče razdeliti takole:






  — | finančni in ekonomski problemi, |
| --- | --- | --- |

6.1

Letališča se pri načrtovanju širjenja infrastrukture soočajo s številnimi problemi. Te izzive ali ovire je mogoče razdeliti takole:

—

finančni in ekonomski problemi,

| — | zahteve s področja zakonodaje, vključno z okoljskimi dejavniki, |
| --- | --- |

—

zahteve s področja zakonodaje, vključno z okoljskimi dejavniki,

| — | javnost, npr. vse večji odpor prebivalstva, |
| --- | --- |

—

javnost, npr. vse večji odpor prebivalstva,

| — | politični vidiki. |
| --- | --- |

—

politični vidiki.

| 6.1.1 | Letališča so zaradi nedavne gospodarske krize pri naložbah zelo previdna. Na eni strani so večinoma upadli tudi prihodki, na drugi strani pa se soočajo z vse višjimi stroški za varnost in varovanje (stroški poslovanja). Nedavne popravljene odločitve o državni pomoči in nove smernice o državni pomoči otežujejo preživetje manjših letališč. Zagotavljanje financiranja za infrastrukturne projekte je za letališča postal resen problem. |
| --- | --- |

6.1.1

Letališča so zaradi nedavne gospodarske krize pri naložbah zelo previdna. Na eni strani so večinoma upadli tudi prihodki, na drugi strani pa se soočajo z vse višjimi stroški za varnost in varovanje (stroški poslovanja). Nedavne popravljene odločitve o državni pomoči in nove smernice o državni pomoči otežujejo preživetje manjših letališč. Zagotavljanje financiranja za infrastrukturne projekte je za letališča postal resen problem.

| 6.1.2 | Letališča morajo izpolnjevati številne zakonske zahteve. Upravni postopki so zelo zapleteni, zlasti v zvezi z varnostnimi in okoljskimi vprašanji. EESO nikakor ne zanika pomena okoljskih zahtev. Vendar pa je potreben uravnotežen pristop do teh vprašanj. Evropska komisija je že dosegla dober napredek, na primer z Uredbo (EU) št. 598/2014 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev operacij na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa. Evropski letalski sektor je zelo primeren za realizacijo „zelene rasti“. EESO Evropsko komisijo zlasti svari pred izvajanjem rešitev za okoljska vprašanja, ki niso celostne. Odbor poudarja, da so potrebne celostne in globalne rešitve. Glede na to bi bilo koristno, če bi Evropska komisija kot prvi korak naročila obsežen projekt za kartiranje in dokumentacijo obstoječih okoljskih omejitev, ki vplivajo na zmogljivosti evropskih letališč. |
| --- | --- |

6.1.2

Letališča morajo izpolnjevati številne zakonske zahteve. Upravni postopki so zelo zapleteni, zlasti v zvezi z varnostnimi in okoljskimi vprašanji. EESO nikakor ne zanika pomena okoljskih zahtev. Vendar pa je potreben uravnotežen pristop do teh vprašanj. Evropska komisija je že dosegla dober napredek, na primer z Uredbo (EU) št. 598/2014 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev operacij na letališčih Unije v okviru uravnoteženega pristopa. Evropski letalski sektor je zelo primeren za realizacijo „zelene rasti“. EESO Evropsko komisijo zlasti svari pred izvajanjem rešitev za okoljska vprašanja, ki niso celostne. Odbor poudarja, da so potrebne celostne in globalne rešitve. Glede na to bi bilo koristno, če bi Evropska komisija kot prvi korak naročila obsežen projekt za kartiranje in dokumentacijo obstoječih okoljskih omejitev, ki vplivajo na zmogljivosti evropskih letališč.

| 6.1.3 | Nekoliko novejši problem je javnost in vse večji odpor prebivalcev do infrastrukturnih projektov. Odloženi so bili veliki projekti širitve letaliških vozlišč, nekateri za več kot desetletje: med drugim morebitno tretje pariško letališče ter dodatne vzletno-pristajalne steze v Frankfurtu in Münchnu, medtem ko v Združenem kraljestvu oziroma Londonu poteka razprava o najboljši rešitvi za povečanje zmogljivosti v multimodalnem metropolitanskem okolju. |
| --- | --- |

6.1.3

Nekoliko novejši problem je javnost in vse večji odpor prebivalcev do infrastrukturnih projektov. Odloženi so bili veliki projekti širitve letaliških vozlišč, nekateri za več kot desetletje: med drugim morebitno tretje pariško letališče ter dodatne vzletno-pristajalne steze v Frankfurtu in Münchnu, medtem ko v Združenem kraljestvu oziroma Londonu poteka razprava o najboljši rešitvi za povečanje zmogljivosti v multimodalnem metropolitanskem okolju.

| 6.1.4 | Odpor javnosti je med drugim zaradi obremenitve s hrupom vse večji. Po drugi strani letališča in letalske družbe ogromno denarja porabijo za ukrepe za ublažitev hrupa. Letališče na Dunaju na primer izvaja protihrupni program, ki zajema 12  000 gospodinjstev. Skupni stroški naj bi po ocenah znašali približno 51 milijonov EUR, od tega naj bi 37 milijonov EUR neposredno prispevalo dunajsko letališče Flughafen Wien AG. Proračun letališč v mestih Liège in Charleroi za odkup oziroma protihrupno izolacijo za 20  816 gospodinjstev znaša 444 milijonov EUR. Letališče London Heathrow je v obdobju 2007–2011 za protihrupne ukrepe porabilo 37 milijonov EUR. |
| --- | --- |

6.1.4

Odpor javnosti je med drugim zaradi obremenitve s hrupom vse večji. Po drugi strani letališča in letalske družbe ogromno denarja porabijo za ukrepe za ublažitev hrupa. Letališče na Dunaju na primer izvaja protihrupni program, ki zajema 12  000 gospodinjstev. Skupni stroški naj bi po ocenah znašali približno 51 milijonov EUR, od tega naj bi 37 milijonov EUR neposredno prispevalo dunajsko letališče Flughafen Wien AG. Proračun letališč v mestih Liège in Charleroi za odkup oziroma protihrupno izolacijo za 20  816 gospodinjstev znaša 444 milijonov EUR. Letališče London Heathrow je v obdobju 2007–2011 za protihrupne ukrepe porabilo 37 milijonov EUR.

| 6.1.5 | Vlade držav članic bi morale ugotoviti probleme, povezane z zmogljivostjo, in opredeliti strategije za njihovo reševanje. V zvezi s tem obstaja jasna potreba po močnem vodenju na evropski ravni, da se uskladijo te nacionalne strategije o zmogljivostih in zagotovi finančno svetovanje in podpora, kjer je to potrebno. Za evropsko financiranje novih letaliških lokacij bi morala veljati zelo stroga merila. EU bi morala omejiti financiranje teh projektov na tiste, ki so finančno vzdržni ali izpolnjujejo merila javne obveznosti. |
| --- | --- |

6.1.5

Vlade držav članic bi morale ugotoviti probleme, povezane z zmogljivostjo, in opredeliti strategije za njihovo reševanje. V zvezi s tem obstaja jasna potreba po močnem vodenju na evropski ravni, da se uskladijo te nacionalne strategije o zmogljivostih in zagotovi finančno svetovanje in podpora, kjer je to potrebno. Za evropsko financiranje novih letaliških lokacij bi morala veljati zelo stroga merila. EU bi morala omejiti financiranje teh projektov na tiste, ki so finančno vzdržni ali izpolnjujejo merila javne obveznosti.

| 6.1.6 | EESO želi poudariti, da ima razprava o zmogljivosti tudi politični pomen. EESO je prepričan, da mora EU skupaj z državami članicami in deležniki, vključno s socialnimi partnerji, sprejeti splošno strateško odločitev o tem, katera letališča bodo pomembna za sistem in bi jim bilo treba v prihodnjih letih nameniti pozornost. Treba bi bilo oceniti in po potrebi pregledati uravnoteženost prednostnih nalog EU v zvezi s sistemom vozlišč in sistemom z direktnimi povezavami. Bolj kot kdaj koli potrebujemo celostno evropsko politiko, ki bo upoštevala ekonomske, okoljske in socialne vidike ter ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

6.1.6

EESO želi poudariti, da ima razprava o zmogljivosti tudi politični pomen. EESO je prepričan, da mora EU skupaj z državami članicami in deležniki, vključno s socialnimi partnerji, sprejeti splošno strateško odločitev o tem, katera letališča bodo pomembna za sistem in bi jim bilo treba v prihodnjih letih nameniti pozornost. Treba bi bilo oceniti in po potrebi pregledati uravnoteženost prednostnih nalog EU v zvezi s sistemom vozlišč in sistemom z direktnimi povezavami. Bolj kot kdaj koli potrebujemo celostno evropsko politiko, ki bo upoštevala ekonomske, okoljske in socialne vidike ter ustvarjanje delovnih mest.

| 6.1.7 | Poleg tega se več generalnih direktoratov Komisije ukvarja s sorodnimi zadevami: MOVE, EMPL, COMP, JUST itd. Njihovo področje dejavnosti je odvisno od točno določnega političnega področja in obstaja mnogo povezav z različnimi področji, kot so mednarodni odnosi, državna pomoč, skupno evropsko nebo in multimodalnost. To se do zdaj ni izkazalo za učinkovito pri iskanju celostnega pristopa k letalstvu EU, ki upošteva celo vrednostno verigo in je sedaj nujen. Komisija mora nujno veliko bolje povezati letalstvo in zlasti svoje dejavnosti, povezane z letališči. |
| --- | --- |

6.1.7

Poleg tega se več generalnih direktoratov Komisije ukvarja s sorodnimi zadevami: MOVE, EMPL, COMP, JUST itd. Njihovo področje dejavnosti je odvisno od točno določnega političnega področja in obstaja mnogo povezav z različnimi področji, kot so mednarodni odnosi, državna pomoč, skupno evropsko nebo in multimodalnost. To se do zdaj ni izkazalo za učinkovito pri iskanju celostnega pristopa k letalstvu EU, ki upošteva celo vrednostno verigo in je sedaj nujen. Komisija mora nujno veliko bolje povezati letalstvo in zlasti svoje dejavnosti, povezane z letališči.

| 6.2 | Kot vsak proizvodni proces je fizična zmogljivost letališča podvržena omejitvam, tj. dejavnikom, ki zmanjšujejo dejansko zmogljivost. Dejavniki, ki vplivajo na zmogljivost vzletno-pristajalnih stez:






  — | letalske operacije (različni modeli letal), |
| --- | --- | --- |

6.2

Kot vsak proizvodni proces je fizična zmogljivost letališča podvržena omejitvam, tj. dejavnikom, ki zmanjšujejo dejansko zmogljivost. Dejavniki, ki vplivajo na zmogljivost vzletno-pristajalnih stez:

—

letalske operacije (različni modeli letal),

| — | vremenske razmere in |
| --- | --- |

—

vremenske razmere in

| — | infrastruktura. |
| --- | --- |

—

infrastruktura.

| 6.2.1 | Poleg tega na vse dejavnike zmogljivosti letališč običajno vplivajo postopki delovanja in predpisi, na primer posebne poti pristajanja in vzletanja ali zahteve v zvezi z uporabo zračnega prostora zaradi omejitve hrupa. Dejanska zmogljivost letališča je običajno veliko manjša od njegove fizične zmogljivosti. „Uravnoteženi pristop“ Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) je najučinkovitejša metoda za obravnavanje hrupa na letališčih in v njihovi okolici ob upoštevanju okoljskih in ekonomskih vidikov. |
| --- | --- |

6.2.1

Poleg tega na vse dejavnike zmogljivosti letališč običajno vplivajo postopki delovanja in predpisi, na primer posebne poti pristajanja in vzletanja ali zahteve v zvezi z uporabo zračnega prostora zaradi omejitve hrupa. Dejanska zmogljivost letališča je običajno veliko manjša od njegove fizične zmogljivosti. „Uravnoteženi pristop“ Mednarodne organizacije civilnega letalstva (ICAO) je najučinkovitejša metoda za obravnavanje hrupa na letališčih in v njihovi okolici ob upoštevanju okoljskih in ekonomskih vidikov.

| 6.2.2 | Evropska komisija pri obravnavi zmogljivosti letališč običajno upošteva le zmogljivost vzletno-pristajalnih stez. Kot je navedeno, je ta pristop nepopoln in EESO poziva Evropsko komisijo, naj pri obravnavi te teme upošteva tudi druge odločilne dejavnike zmogljivosti letališč, kot je zmogljivost zračnega prostora sosednjih letališč. Interakcija med letališči in zračnim prostorom (ali ponudniki navigacijskih storitev) je pri obravnavi premajhne zmogljivosti ključnega pomena. Vendar pa je upravljanje te interakcije v Evropski uniji, pa tudi znotraj nekaterih držav članic, zelo različno. |
| --- | --- |

6.2.2

Evropska komisija pri obravnavi zmogljivosti letališč običajno upošteva le zmogljivost vzletno-pristajalnih stez. Kot je navedeno, je ta pristop nepopoln in EESO poziva Evropsko komisijo, naj pri obravnavi te teme upošteva tudi druge odločilne dejavnike zmogljivosti letališč, kot je zmogljivost zračnega prostora sosednjih letališč. Interakcija med letališči in zračnim prostorom (ali ponudniki navigacijskih storitev) je pri obravnavi premajhne zmogljivosti ključnega pomena. Vendar pa je upravljanje te interakcije v Evropski uniji, pa tudi znotraj nekaterih držav članic, zelo različno.

| 6.2.3 | Bistvenega pomena je, da države članice sprejmejo ukrepe načrtovanja in upravljanja uporabe zemljišč. Za to so pogosto pristojne lokalne in regionalne oblasti, ki bi morale imeti posluh za vlogo letališč v nacionalnih in evropskih mrežah, zlasti na osrednjih vozliščih, kjer je pritisk za uporabo zemljišč v druge namene zelo velik. EU mora doseči soglasje o skupnih načelih v zvezi s tem in zagotoviti dosleden okvir za načrtovanje in predpise, da se odločitve o novi zmogljivosti optimalno uskladijo. |
| --- | --- |

6.2.3

Bistvenega pomena je, da države članice sprejmejo ukrepe načrtovanja in upravljanja uporabe zemljišč. Za to so pogosto pristojne lokalne in regionalne oblasti, ki bi morale imeti posluh za vlogo letališč v nacionalnih in evropskih mrežah, zlasti na osrednjih vozliščih, kjer je pritisk za uporabo zemljišč v druge namene zelo velik. EU mora doseči soglasje o skupnih načelih v zvezi s tem in zagotoviti dosleden okvir za načrtovanje in predpise, da se odločitve o novi zmogljivosti optimalno uskladijo.

| 6.3 | Civilno letalstvo EU potrebuje povezan skupni trg. Vendar EESO svari, da se vozliščem ne sme dajati prednosti na račun regionalnih letališč. Oboji se dopolnjujejo in bi morali ostati sestavni deli osrednjega in celovitega omrežja, kot navaja politika TEN-T. Zaradi tega sta včasih preobremenjenost in rast med seboj povezani. |
| --- | --- |

6.3

Civilno letalstvo EU potrebuje povezan skupni trg. Vendar EESO svari, da se vozliščem ne sme dajati prednosti na račun regionalnih letališč. Oboji se dopolnjujejo in bi morali ostati sestavni deli osrednjega in celovitega omrežja, kot navaja politika TEN-T. Zaradi tega sta včasih preobremenjenost in rast med seboj povezani.

| 6.4 | EESO poziva Komisijo, naj zmogljivost evropskega zračnega prostora obravnava tako z vidika mednarodne konkurenčnosti, ki je seveda ključnega pomena, kot tudi nemotenega delovanja notranjega trga EU. Boljše in bolj racionalno izkoriščanje regionalnih zmogljivosti bi lahko pripomoglo k razbremenjevanju zelo prometnih vozlišč. V zvezi s tem je trenutno preizkušanje daljinskega upravljanja kontrolnih stolpov za upravljanje zračnega prometa (npr. na Švedskem) zanimivo kot orodje za znižanje stroškov obratovanja na teh regionalnih letališčih ob hkratnem ohranjanju najvišje ravni varnosti. |
| --- | --- |

6.4

EESO poziva Komisijo, naj zmogljivost evropskega zračnega prostora obravnava tako z vidika mednarodne konkurenčnosti, ki je seveda ključnega pomena, kot tudi nemotenega delovanja notranjega trga EU. Boljše in bolj racionalno izkoriščanje regionalnih zmogljivosti bi lahko pripomoglo k razbremenjevanju zelo prometnih vozlišč. V zvezi s tem je trenutno preizkušanje daljinskega upravljanja kontrolnih stolpov za upravljanje zračnega prometa (npr. na Švedskem) zanimivo kot orodje za znižanje stroškov obratovanja na teh regionalnih letališčih ob hkratnem ohranjanju najvišje ravni varnosti.

| 6.5 | Komisija ima zelo pomembno vlogo. Vendar pa ta vloga ni podrobno opredeljena: namesto samo spremljanja in priganjanja vseh akterjev k večji učinkovitosti, bi Komisija najprej potrebovala popolne in zanesljive podatke in informacije o delovanju letališč v EU. Ti podatki trenutno niso na voljo, ravno tako ni meril za opredelitev „učinkovitega letališča“ ali uradnih podatkov o financiranju letališč s sredstvi EU. |
| --- | --- |

6.5

Komisija ima zelo pomembno vlogo. Vendar pa ta vloga ni podrobno opredeljena: namesto samo spremljanja in priganjanja vseh akterjev k večji učinkovitosti, bi Komisija najprej potrebovala popolne in zanesljive podatke in informacije o delovanju letališč v EU. Ti podatki trenutno niso na voljo, ravno tako ni meril za opredelitev „učinkovitega letališča“ ali uradnih podatkov o financiranju letališč s sredstvi EU.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2006) 819 final, str. 2.

1

(2)  COM(2011) 823 final.

2

(3)  UL C 451, 16.12.2014, str. 123.

3

(4)  UL C 181, 21.6.2012, str. 173.

4

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/24 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/24

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o dokončanju EMU in vlogi davčne politike

(mnenje na lastno pobudo)

(2015/C 230/04)

| Poročevalec: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Petru Sorin DANDEA |

Poročevalec:

Carlos TRIAS PINTÓ

Soporočevalec:

Petru Sorin DANDEA

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 27. februarja 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Dokončanje EMU – vloga davčne politike.

Strokovna skupina za ekonomsko in monetarno unijo ter ekonomsko in socialno kohezijo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 18. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 164 glasovi za, 53 glasovi proti in 11 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Počasnejše okrevanje v Evropi v primerjavi s preostalim svetom kaže na to, da sistem ne deluje, kot bi moral, kar je treba rešiti v okviru tesnejše ekonomske in monetarne unije. To mnenje podpira proces krepitve EMU, zlasti v euroobmočju, z vidika vloge davčne politike. Napredek pri usklajevanju neposrednega obdavčevanja je bilo in bo še naprej težko doseči, saj je to še vedno v pristojnosti držav članic in se odraža v samem načinu financiranja potrebnih izdatkov na državni ravni, ki ga je posamezna država članica izbrala v preteklosti. Vsakršno spremembo davkov bo moral spremljati s svetovnega vidika bolj konkurenčen in vzdržen sistem obdavčevanja. |
| --- | --- |

1.1

Počasnejše okrevanje v Evropi v primerjavi s preostalim svetom kaže na to, da sistem ne deluje, kot bi moral, kar je treba rešiti v okviru tesnejše ekonomske in monetarne unije. To mnenje podpira proces krepitve EMU, zlasti v euroobmočju, z vidika vloge davčne politike. Napredek pri usklajevanju neposrednega obdavčevanja je bilo in bo še naprej težko doseči, saj je to še vedno v pristojnosti držav članic in se odraža v samem načinu financiranja potrebnih izdatkov na državni ravni, ki ga je posamezna država članica izbrala v preteklosti. Vsakršno spremembo davkov bo moral spremljati s svetovnega vidika bolj konkurenčen in vzdržen sistem obdavčevanja.

| 1.2 | Za pravilno delovanje evropske ekonomske in monetarne unije (EMU) je treba v novem zakonodajnem obdobju postaviti temelje za fiskalno unijo in jo postopno začeti uresničevati, da bi odpravili velike razlike v nacionalnih zakonodajah, ki onemogočajo pravo integracijo in vzpostavitev enotnega trga, ter se približali oblikovanju večjega skupnega proračuna za euroobmočje. |
| --- | --- |

1.2

Za pravilno delovanje evropske ekonomske in monetarne unije (EMU) je treba v novem zakonodajnem obdobju postaviti temelje za fiskalno unijo in jo postopno začeti uresničevati, da bi odpravili velike razlike v nacionalnih zakonodajah, ki onemogočajo pravo integracijo in vzpostavitev enotnega trga, ter se približali oblikovanju večjega skupnega proračuna za euroobmočje.

| 1.3 | Skupaj z monetarnim stebrom ECB je treba srednjeročno uresničiti tudi skupni proračunski steber, ki bo zagotavljal makroekonomsko stabilizacijo znotraj EMU, zlasti v primeru asimetričnih šokov. |
| --- | --- |

1.3

Skupaj z monetarnim stebrom ECB je treba srednjeročno uresničiti tudi skupni proračunski steber, ki bo zagotavljal makroekonomsko stabilizacijo znotraj EMU, zlasti v primeru asimetričnih šokov.

| 1.4 | Odprava pomanjkljivosti in vrzeli davčne politike zahteva ambicioznejše ukrepe znotraj euroobmočja, da bi zmanjšali število različnih davkov in jih poenotili, razširili davčne osnove, približali davčne stopnje ter okrepili mehanizme sodelovanja in izmenjave informacij za boj proti davčnim goljufijam in utajam. |
| --- | --- |

1.4

Odprava pomanjkljivosti in vrzeli davčne politike zahteva ambicioznejše ukrepe znotraj euroobmočja, da bi zmanjšali število različnih davkov in jih poenotili, razširili davčne osnove, približali davčne stopnje ter okrepili mehanizme sodelovanja in izmenjave informacij za boj proti davčnim goljufijam in utajam.

| 1.5 | V novem zakonodajnem obdobju je treba tesno sodelovati z OECD in G-20 pri iskanju hitre rešitve za svetovni problem erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. OECD je dosegel velik napredek z uvedbo mednarodnega modela obdavčitve podjetij, katerega cilj je plačevanje davkov tam, kjer se opravlja gospodarska dejavnost. To bi morala biti podlaga za obdavčitev podjetij v EU. |
| --- | --- |

1.5

V novem zakonodajnem obdobju je treba tesno sodelovati z OECD in G-20 pri iskanju hitre rešitve za svetovni problem erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička. OECD je dosegel velik napredek z uvedbo mednarodnega modela obdavčitve podjetij, katerega cilj je plačevanje davkov tam, kjer se opravlja gospodarska dejavnost. To bi morala biti podlaga za obdavčitev podjetij v EU.

| 1.6 | Da bi napredovali v smeri tesnejše fiskalne unije, je nujno treba nadaljevati s proračunskim nadzorom v okviru t. i. dvojčka in hitro uvesti sklad z lastnimi sredstvi znotraj euroobmočja, da bi odpravili makroekonomska neravnovesja (1). |
| --- | --- |

1.6

Da bi napredovali v smeri tesnejše fiskalne unije, je nujno treba nadaljevati s proračunskim nadzorom v okviru t. i. dvojčka in hitro uvesti sklad z lastnimi sredstvi znotraj euroobmočja, da bi odpravili makroekonomska neravnovesja (1).

| 1.7 | EESO v celoti podpira nadaljevanje evropskega semestra, ki bi ga bilo treba pregledati, da bi zagotovili njegovo učinkovitost. Priporočila za posamezne države članice bi lahko uporabili za oblikovanje skupne podlage. |
| --- | --- |

1.7

EESO v celoti podpira nadaljevanje evropskega semestra, ki bi ga bilo treba pregledati, da bi zagotovili njegovo učinkovitost. Priporočila za posamezne države članice bi lahko uporabili za oblikovanje skupne podlage.

| 1.8 | Izredno majhen skupni proračun, ki znaša komaj 1 % BDP EU, bi bilo treba povečati, zlasti znotraj euroobmočja. Predsednik Komisije Juncker v svojih političnih usmeritvah Nov začetek za Evropo poziva k usmerjanju proračunskih sredstev v zaposlovanje, rast in konkurenčnost. EESO podpira ta pristop in poudarja, da je treba na podlagi revizije večletnega finančnega okvira, ki bo opravljena konec leta 2016, postaviti temelje za povečanje proračuna, da bi dosegli nemoteno delovanje monetarne unije. |
| --- | --- |

1.8

Izredno majhen skupni proračun, ki znaša komaj 1 % BDP EU, bi bilo treba povečati, zlasti znotraj euroobmočja. Predsednik Komisije Juncker v svojih političnih usmeritvah Nov začetek za Evropo poziva k usmerjanju proračunskih sredstev v zaposlovanje, rast in konkurenčnost. EESO podpira ta pristop in poudarja, da je treba na podlagi revizije večletnega finančnega okvira, ki bo opravljena konec leta 2016, postaviti temelje za povečanje proračuna, da bi dosegli nemoteno delovanje monetarne unije.

| 1.9 | Komisija bi morala uresničiti svojo napoved iz sporočila Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji
   (2), ki ga je objavila marca 2013, in uvesti instrument za konvergenco in konkurenčnost, ki bi bil usmerjen na pogodbene dogovore, na podlagi katerih bi države članice uvedle reforme, ki bi koristile tako državam članicam kot EU pri odpravljanju neravnovesij, ki jih ni mogoče odpraviti brez finančne podpore. To bi moralo voditi v lastna proračunska sredstva, na podlagi katerih bi omogočili začasno pomoč za odpravljanje regionalnih šokov (3). |
| --- | --- |

1.9

Komisija bi morala uresničiti svojo napoved iz sporočila Na poti k poglobljeni in pravi ekonomski in monetarni uniji
   (2), ki ga je objavila marca 2013, in uvesti instrument za konvergenco in konkurenčnost, ki bi bil usmerjen na pogodbene dogovore, na podlagi katerih bi države članice uvedle reforme, ki bi koristile tako državam članicam kot EU pri odpravljanju neravnovesij, ki jih ni mogoče odpraviti brez finančne podpore. To bi moralo voditi v lastna proračunska sredstva, na podlagi katerih bi omogočili začasno pomoč za odpravljanje regionalnih šokov (3).

| 1.10 | Proračun euroobmočja bi moral zagotoviti boljše delovanje monetarne unije, nuditi fiskalno podporo, da bi uresničili bančno unijo in odpravili asimetrične šoke. Tega ni bilo, ko je nastopila kriza, kar je močno povečalo razlike, za kar so bili potrebni fiskalni ukrepi. |
| --- | --- |

1.10

Proračun euroobmočja bi moral zagotoviti boljše delovanje monetarne unije, nuditi fiskalno podporo, da bi uresničili bančno unijo in odpravili asimetrične šoke. Tega ni bilo, ko je nastopila kriza, kar je močno povečalo razlike, za kar so bili potrebni fiskalni ukrepi.

| 1.11 | EESO se zaveda, da je to kompleksno vprašanje, zato predlaga, da se postopno sprejme niz ukrepov, ob upoštevanju ciljev, zapisanih v ustanovnih pogodbah (4):
  kratkoročno (6 do 18 mesecev):






  — | oblikovati „skupno konsolidirano davčno osnovo“ v EU (5) v skladu z dosedanjimi stališči EESO (6) in na podlagi pravičnejših parametrov kot v sedanjem predlogu Komisije (7). Upoštevati bo treba tudi napredek, dosežen na ravni OECD, |
| --- | --- | --- |

1.11

EESO se zaveda, da je to kompleksno vprašanje, zato predlaga, da se postopno sprejme niz ukrepov, ob upoštevanju ciljev, zapisanih v ustanovnih pogodbah (4):

kratkoročno (6 do 18 mesecev):

—

oblikovati „skupno konsolidirano davčno osnovo“ v EU (5) v skladu z dosedanjimi stališči EESO (6) in na podlagi pravičnejših parametrov kot v sedanjem predlogu Komisije (7). Upoštevati bo treba tudi napredek, dosežen na ravni OECD,

| — | odgovoriti na mednarodna dogajanja na ravni OECD in G-20 v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanja dobička, da bi zagotovili transparentne davčne sisteme, ki ne omogočajo nepravičnih davčnih olajšav, in nemudoma odpraviti prakso v državah članicah, po kateri se izbranim družbam priznavajo posebni davčni privilegiji, |
| --- | --- |

—

odgovoriti na mednarodna dogajanja na ravni OECD in G-20 v zvezi z erozijo davčne osnove in preusmerjanja dobička, da bi zagotovili transparentne davčne sisteme, ki ne omogočajo nepravičnih davčnih olajšav, in nemudoma odpraviti prakso v državah članicah, po kateri se izbranim družbam priznavajo posebni davčni privilegiji,

| — | sprejeti učinkovite dogovore znotraj euroobmočja, da bi razširili načrtovani davek na finančne transakcije, ki ga trenutno podpira enajst držav članic, še na druge države, |
| --- | --- |

—

sprejeti učinkovite dogovore znotraj euroobmočja, da bi razširili načrtovani davek na finančne transakcije, ki ga trenutno podpira enajst držav članic, še na druge države,

| — | vključiti državljane v boj proti sivi ekonomiji, davčnim utajam in goljufijam s spodbujanjem zasebnega sektorja h krepitvi instrumentov, kot so vrednostnice za storitve in obrazci za elektronsko plačilo, ki so sledljivi, ter k sodelovanju z oblastmi v ta namen, |
| --- | --- |

—

vključiti državljane v boj proti sivi ekonomiji, davčnim utajam in goljufijam s spodbujanjem zasebnega sektorja h krepitvi instrumentov, kot so vrednostnice za storitve in obrazci za elektronsko plačilo, ki so sledljivi, ter k sodelovanju z oblastmi v ta namen,

| — | izboljšati upravno sodelovanje, ki bi presegalo sedanjo mrežo in bazo podatkov za DDV, v obliki okrepljenega sodelovanja na naslednjih štirih področjih:






  (i) | okrepiti sedanjo platformo Eurofisc (8) kot začetno fazo agencije EU, ki bi služila kot klirinška hiša za DDV in proti davčnim goljufijam, ki je začela delovati znotraj euroobmočja, da bi dokončali informacijsko verigo finančnih ministrstev vseh držav članic, s čimer bi odpravili „davčni vrtiljak“ (9); |
| --- | --- | --- |

—

izboljšati upravno sodelovanje, ki bi presegalo sedanjo mrežo in bazo podatkov za DDV, v obliki okrepljenega sodelovanja na naslednjih štirih področjih:

(i)

okrepiti sedanjo platformo Eurofisc (8) kot začetno fazo agencije EU, ki bi služila kot klirinška hiša za DDV in proti davčnim goljufijam, ki je začela delovati znotraj euroobmočja, da bi dokončali informacijsko verigo finančnih ministrstev vseh držav članic, s čimer bi odpravili „davčni vrtiljak“ (9);

| (ii) | krepiti direktivo o vzajemni pomoči (10) iz leta 2011 kot pravno podlago za to znotraj celotne EU in po potrebi del vsebine spremeniti v uredbo; |
| --- | --- |

(ii)

krepiti direktivo o vzajemni pomoči (10) iz leta 2011 kot pravno podlago za to znotraj celotne EU in po potrebi del vsebine spremeniti v uredbo;

| (iii) | EESO poziva Komisijo, naj udejanji svoj predlog iz akcijskega načrta za boj proti davčnim goljufijam in utaji davkov ter pripravi črni seznam držav, ki delujejo kot davčne oaze in ne spoštujejo načel dobrega upravljanja na davčnem področju, ter poziva k pripravi skupnih meril za opredelitev teh držav in ozemelj na evropski ravni, da se prepreči različna uporaba tovrstnih meril. Generalni direktorat za konkurenco poziva, naj podrobno preuči vse morebitne davčne sporazume med državami članicami in posameznimi podjetji. Delovanje in obstoj podjetij na teh območjih bi bilo treba poleg tega izrecno navesti v poročilih o družbeni odgovornosti podjetij, ki kotirajo na borzah; |
| --- | --- |

(iii)

EESO poziva Komisijo, naj udejanji svoj predlog iz akcijskega načrta za boj proti davčnim goljufijam in utaji davkov ter pripravi črni seznam držav, ki delujejo kot davčne oaze in ne spoštujejo načel dobrega upravljanja na davčnem področju, ter poziva k pripravi skupnih meril za opredelitev teh držav in ozemelj na evropski ravni, da se prepreči različna uporaba tovrstnih meril. Generalni direktorat za konkurenco poziva, naj podrobno preuči vse morebitne davčne sporazume med državami članicami in posameznimi podjetji. Delovanje in obstoj podjetij na teh območjih bi bilo treba poleg tega izrecno navesti v poročilih o družbeni odgovornosti podjetij, ki kotirajo na borzah;

| (iv) | oblikovati evropski organ za poenostavitev davkov na podlagi ustreznih izkušenj držav članic; |
| --- | --- |

(iv)

oblikovati evropski organ za poenostavitev davkov na podlagi ustreznih izkušenj držav članic;

srednjeročno (18 mesecev do 5 let):

| — | v zvezi z obdavčitvijo podjetij: v stilu „valutne kače“ iz 80. let in v pripravah na spremembo Pogodbe ustvariti „davčno kačo“ znotraj euroobmočja z najnižjimi in najvišjimi davčnimi stopnjami, da bi jih postopno uskladili, |
| --- | --- |

—

v zvezi z obdavčitvijo podjetij: v stilu „valutne kače“ iz 80. let in v pripravah na spremembo Pogodbe ustvariti „davčno kačo“ znotraj euroobmočja z najnižjimi in najvišjimi davčnimi stopnjami, da bi jih postopno uskladili,

| — | oblikovati posebne fiskalne zmogljivosti znotraj euroobmočja (11) na podlagi prihodkov od že navedenega davka na finančne transakcije in štirih dodatnih virov: porabe energije, ki ni iz obnovljivih virov (omejeno na tiste vire, ki so se v zadnjih letih pocenili), začasnega prispevka od presežka plačilne bilance nad 6 % BDP (12), izdaje skupnih obveznic in udeležbe pri dobičku od izdajanja denarja, |
| --- | --- |

—

oblikovati posebne fiskalne zmogljivosti znotraj euroobmočja (11) na podlagi prihodkov od že navedenega davka na finančne transakcije in štirih dodatnih virov: porabe energije, ki ni iz obnovljivih virov (omejeno na tiste vire, ki so se v zadnjih letih pocenili), začasnega prispevka od presežka plačilne bilance nad 6 % BDP (12), izdaje skupnih obveznic in udeležbe pri dobičku od izdajanja denarja,

| — | znotraj euroobmočja vzpostaviti organ, ki bi usklajeval države članice pri pobiranju teh petih davkov ter pri kontroli, nadzoru in razdeljevanju prihodkov, |
| --- | --- |

—

znotraj euroobmočja vzpostaviti organ, ki bi usklajeval države članice pri pobiranju teh petih davkov ter pri kontroli, nadzoru in razdeljevanju prihodkov,

| — | na ta način oblikovati dodatni zvezni proračun znotraj euroobmočja, ki bi omogočal skupno zavarovanje za primer brezposelnosti, ukrepe kohezijske politike in trajnostne naložbe, povezane z zelenim gospodarstvom, |
| --- | --- |

—

na ta način oblikovati dodatni zvezni proračun znotraj euroobmočja, ki bi omogočal skupno zavarovanje za primer brezposelnosti, ukrepe kohezijske politike in trajnostne naložbe, povezane z zelenim gospodarstvom,

| — | spremeniti sedanji sistem sprejemanja odločitev na fiskalnem področju znotraj euroobmočja z uvedbo sistema kvalificirane večine. EESO se zaveda, da bi bila za to potrebna sporna sprememba Pogodbe. |
| --- | --- |

—

spremeniti sedanji sistem sprejemanja odločitev na fiskalnem področju znotraj euroobmočja z uvedbo sistema kvalificirane večine. EESO se zaveda, da bi bila za to potrebna sporna sprememba Pogodbe.

2.   EMU ter njen fiskalni in davčni okvir

2.1   Okvir

| 2.1.1 | Vseh 28 držav članic EU je začelo s povezovanjem, države euroobmočja pa so v zvezi s tem sprejele močnejše zaveze in obveznosti, na podlagi monetarne unije, ki je zdaj okrepljena z bančno unijo v nastajanju ter Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji. |
| --- | --- |

2.1.1

Vseh 28 držav članic EU je začelo s povezovanjem, države euroobmočja pa so v zvezi s tem sprejele močnejše zaveze in obveznosti, na podlagi monetarne unije, ki je zdaj okrepljena z bančno unijo v nastajanju ter Pogodbo o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji.

| 2.1.2 | Davčna politika trenutno združuje več kot 600 različnih davkov. Ti prinašajo največji del prihodkov, ki skupaj (davki in prispevki za socialno varnost) predstavljajo 39,4 % BDP držav članic (13) in 40,4 % držav euroobmočja. Potrebna je večja usklajenost davčnih politik držav članic euroobmočja kot dopolnilo enotni monetarni politiki ECB. |
| --- | --- |

2.1.2

Davčna politika trenutno združuje več kot 600 različnih davkov. Ti prinašajo največji del prihodkov, ki skupaj (davki in prispevki za socialno varnost) predstavljajo 39,4 % BDP držav članic (13) in 40,4 % držav euroobmočja. Potrebna je večja usklajenost davčnih politik držav članic euroobmočja kot dopolnilo enotni monetarni politiki ECB.

| 2.1.3 | Napredek v smeri fiskalne unije v primeru euroobmočja bi omogočal zanašanje na lastna sredstva in začetek dejanske podpore pomembnih strukturnih reform gospodarstev v težavah ter izvajanje politike solidarnosti in redistribucije, ki sta nujni za odpravljanje asimetričnih šokov. |
| --- | --- |

2.1.3

Napredek v smeri fiskalne unije v primeru euroobmočja bi omogočal zanašanje na lastna sredstva in začetek dejanske podpore pomembnih strukturnih reform gospodarstev v težavah ter izvajanje politike solidarnosti in redistribucije, ki sta nujni za odpravljanje asimetričnih šokov.

| 2.1.4 | EU, zlasti euroobmočje, ima v primerjavi z drugimi razvitimi gospodarstvi nižjo stopnjo rasti (BDP) in zaposlenosti. Večina teorij ekonomskega povezovanja predlaga modele, ki združujejo monetarno in fiskalno unijo. PDEU pa zahteva soglasno sprejemanje odločitev v zvezi z obdavčevanjem, kar močno otežuje sprejemanje zakonodaje. |
| --- | --- |

2.1.4

EU, zlasti euroobmočje, ima v primerjavi z drugimi razvitimi gospodarstvi nižjo stopnjo rasti (BDP) in zaposlenosti. Večina teorij ekonomskega povezovanja predlaga modele, ki združujejo monetarno in fiskalno unijo. PDEU pa zahteva soglasno sprejemanje odločitev v zvezi z obdavčevanjem, kar močno otežuje sprejemanje zakonodaje.

| 2.1.5 | Manjšo makroekonomsko učinkovitost Evrope je mogoče delno pripisati razliki med fiskalno politiko, ki je v veliki meri decentralizirana in v pristojnosti držav članic, ter monetarno politiko, ki je znotraj euroobmočja vse bolj centralizirana in v pristojnosti ECB. |
| --- | --- |

2.1.5

Manjšo makroekonomsko učinkovitost Evrope je mogoče delno pripisati razliki med fiskalno politiko, ki je v veliki meri decentralizirana in v pristojnosti držav članic, ter monetarno politiko, ki je znotraj euroobmočja vse bolj centralizirana in v pristojnosti ECB.

| 2.1.6 | ECB zaradi omejenih pristojnosti ne more financirati proračunskih primanjkljajev z izdajanjem denarja. To je lahko pozitivno za stabilnost cen in vrednost valute, ne pa za rast, zaposlovanje in druge cilje. Od oblikovanja monetarne unije v EU ni bilo znatnega napredka v smeri fiskalne unije, zaradi česar je težko zagotoviti mobilnost delavcev in kapitala ter se odzivati na krizo in asimetrične šoke. |
| --- | --- |

2.1.6

ECB zaradi omejenih pristojnosti ne more financirati proračunskih primanjkljajev z izdajanjem denarja. To je lahko pozitivno za stabilnost cen in vrednost valute, ne pa za rast, zaposlovanje in druge cilje. Od oblikovanja monetarne unije v EU ni bilo znatnega napredka v smeri fiskalne unije, zaradi česar je težko zagotoviti mobilnost delavcev in kapitala ter se odzivati na krizo in asimetrične šoke.

2.2   Trendi in problemi na področju prihodkov in odhodkov

| 2.2.1 | Z dosedanjim minimalnim usklajevanjem davčne politike je komajda mogoče preprečevati izkrivljanje konkurence med državami članicami in blažiti tekmovanje v zniževanju davkov, ki vpliva predvsem na nominalne in efektivne stopnje davkov na prihodke podjetij in fizičnih oseb, kar bi bilo pozitivno, če bi bilo usklajeno med državami članicami. Na žalost pa je trenutno to igra, pri kateri zmagujeta dohodek iz kapitala in visoko mobilna delovna sila, večina pa je na izgubi. |
| --- | --- |

2.2.1

Z dosedanjim minimalnim usklajevanjem davčne politike je komajda mogoče preprečevati izkrivljanje konkurence med državami članicami in blažiti tekmovanje v zniževanju davkov, ki vpliva predvsem na nominalne in efektivne stopnje davkov na prihodke podjetij in fizičnih oseb, kar bi bilo pozitivno, če bi bilo usklajeno med državami članicami. Na žalost pa je trenutno to igra, pri kateri zmagujeta dohodek iz kapitala in visoko mobilna delovna sila, večina pa je na izgubi.

| 2.2.2 | Čeprav sta za fiskalno povezovanje potrebna sistem transferjev in za to pristojen organ, je proračun EU omejen na 1 % BDP. Neto prenosi sredstev predstavljajo manjši del teh virov, kljub ciljem iz strategije Evropa 2020 in projekta Evropa 2030. |
| --- | --- |

2.2.2

Čeprav sta za fiskalno povezovanje potrebna sistem transferjev in za to pristojen organ, je proračun EU omejen na 1 % BDP. Neto prenosi sredstev predstavljajo manjši del teh virov, kljub ciljem iz strategije Evropa 2020 in projekta Evropa 2030.

| 2.2.3 | V Načrtu za poglobljeno in pravo EMU iz leta 2012 (14) je predlagano, da se srednjeročno doseže ekonomska, monetarna in fiskalna unija, med drugim na podlagi konkretnejših pobud, kratkoročno pa naj se okrepi fiskalno in ekonomsko upravljanje (zakonodajni šesterček, fiskalni pakt in dvojček), evropski semester in s tem povezana priporočila ter Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, ki jo je podpisalo 25 držav članic izven okvirjev PDEU. Sistem je enosmeren, tog in okoren ter ne zagotavlja prožnosti za takojšnje ukrepanje na gospodarski položaj v primeru krize, poleg tega ne omogoča sprejetja skupnih politik za euroobmočje. |
| --- | --- |

2.2.3

V Načrtu za poglobljeno in pravo EMU iz leta 2012 (14) je predlagano, da se srednjeročno doseže ekonomska, monetarna in fiskalna unija, med drugim na podlagi konkretnejših pobud, kratkoročno pa naj se okrepi fiskalno in ekonomsko upravljanje (zakonodajni šesterček, fiskalni pakt in dvojček), evropski semester in s tem povezana priporočila ter Pogodba o stabilnosti, usklajevanju in upravljanju v ekonomski in monetarni uniji, ki jo je podpisalo 25 držav članic izven okvirjev PDEU. Sistem je enosmeren, tog in okoren ter ne zagotavlja prožnosti za takojšnje ukrepanje na gospodarski položaj v primeru krize, poleg tega ne omogoča sprejetja skupnih politik za euroobmočje.

| 2.2.4 | Pravzaprav je neverjetno, da so bili do zdaj sprejeti samo ukrepi v zvezi z izdatki fiskalne unije, popolnoma zanemarjeni pa so bili njeni prihodki. |
| --- | --- |

2.2.4

Pravzaprav je neverjetno, da so bili do zdaj sprejeti samo ukrepi v zvezi z izdatki fiskalne unije, popolnoma zanemarjeni pa so bili njeni prihodki.

| 2.2.5 | Poleg tega, da ni davčnega nadzornega organa, je trojka delovala precej polemično pri načrtih varčevanja, ki jih je naložila državam, ki so potrebovale pomoč, kar sta Evropski parlament in EESO (15) označila kot neučinkovito in netransparentno. |
| --- | --- |

2.2.5

Poleg tega, da ni davčnega nadzornega organa, je trojka delovala precej polemično pri načrtih varčevanja, ki jih je naložila državam, ki so potrebovale pomoč, kar sta Evropski parlament in EESO (15) označila kot neučinkovito in netransparentno.

| 2.2.6 | EESO podpira politične usmeritve predsednika Komisije Junckerja Nov začetek za Evropo, ki predlagajo, da EU zamenja trojko z demokratično bolj legitimno in bolj odgovorno strukturo, povezano z institucijami EU in večjim parlamentarnim nadzorom tako na ravni EU kot nacionalni ravni. |
| --- | --- |

2.2.6

EESO podpira politične usmeritve predsednika Komisije Junckerja Nov začetek za Evropo, ki predlagajo, da EU zamenja trojko z demokratično bolj legitimno in bolj odgovorno strukturo, povezano z institucijami EU in večjim parlamentarnim nadzorom tako na ravni EU kot nacionalni ravni.

| 2.2.7 | Medtem pa je politika fiskalne devalvacije v nekaterih najbolj ranljivih državah euroobmočja privedla bolj do devalvacije evropskega socialnega modela (16) kot do povečanja konkurenčnosti, saj manjša obremenitev dela praktično ni vodila v večjo rast ali zaposlenost ali zmanjšanje zadolženosti, pač pa je povzročila nepotrebno izgubo prihodkov od davkov. V nekaterih državah članicah se sicer zdi, da že prihaja do pozitivnih učinkov odpravljanja nekaterih neravnovesij. |
| --- | --- |

2.2.7

Medtem pa je politika fiskalne devalvacije v nekaterih najbolj ranljivih državah euroobmočja privedla bolj do devalvacije evropskega socialnega modela (16) kot do povečanja konkurenčnosti, saj manjša obremenitev dela praktično ni vodila v večjo rast ali zaposlenost ali zmanjšanje zadolženosti, pač pa je povzročila nepotrebno izgubo prihodkov od davkov. V nekaterih državah članicah se sicer zdi, da že prihaja do pozitivnih učinkov odpravljanja nekaterih neravnovesij.

3.   Ugotovitve

3.1   Pomen obdavčenja finančnih in digitalnih storitev

| 3.1.1 | Težave, povezane z večjim povezovanjem na davčnem področju, so se pokazale v dveh primerih: pri finančnih transakcijah in transakcijah digitalnega gospodarstva; Komisija mora hitro odgovoriti na to, v skladu z ugotovitvami GD za konkurenco, priporočili skupine strokovnjakov za obdavčitev digitalnega gospodarstva (17) in prvotnimi predlogi OECD (18) za usklajen mednarodni pristop k boju proti davčnim utajam multinacionalnih družb v skladu s projektom OECD in G-20 glede erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (na podlagi katerega naj bi oblikovali enotne mednarodne davčne predpise, da bi odpravili erozijo davčne osnove in umetno preusmerjanje dobička v druge države zaradi izogibanja plačilu davka). |
| --- | --- |

3.1.1

Težave, povezane z večjim povezovanjem na davčnem področju, so se pokazale v dveh primerih: pri finančnih transakcijah in transakcijah digitalnega gospodarstva; Komisija mora hitro odgovoriti na to, v skladu z ugotovitvami GD za konkurenco, priporočili skupine strokovnjakov za obdavčitev digitalnega gospodarstva (17) in prvotnimi predlogi OECD (18) za usklajen mednarodni pristop k boju proti davčnim utajam multinacionalnih družb v skladu s projektom OECD in G-20 glede erozije davčne osnove in preusmerjanja dobička (na podlagi katerega naj bi oblikovali enotne mednarodne davčne predpise, da bi odpravili erozijo davčne osnove in umetno preusmerjanje dobička v druge države zaradi izogibanja plačilu davka).

| 3.1.2 | Glede na to, da je bila doslej v zvezi z načrtovanim davkom na finančne transakcije za celotno EU februarja 2013 sprejeta samo direktiva o okrepljenem sodelovanju enajstih držav euroobmočja (19), bi bilo treba ta davek uvesti še vsaj za preostale države euroobmočja (in doseči napredek, ki ga v zadnjih mesecih ni bilo. |
| --- | --- |

3.1.2

Glede na to, da je bila doslej v zvezi z načrtovanim davkom na finančne transakcije za celotno EU februarja 2013 sprejeta samo direktiva o okrepljenem sodelovanju enajstih držav euroobmočja (19), bi bilo treba ta davek uvesti še vsaj za preostale države euroobmočja (in doseči napredek, ki ga v zadnjih mesecih ni bilo.

| 3.1.3 | EESO pozdravlja predlog spremembe direktive o obdavčevanju dohodka od prihrankov (20), s čimer naj bi se izboljšala kakovost informacij in zagotovilo učinkovitejše preprečevanje davčnih utaj. |
| --- | --- |

3.1.3

EESO pozdravlja predlog spremembe direktive o obdavčevanju dohodka od prihrankov (20), s čimer naj bi se izboljšala kakovost informacij in zagotovilo učinkovitejše preprečevanje davčnih utaj.

3.2   Davčne strukture: osnove, stopnje in oprostitve

| 3.2.1 | EU se vsako leto sooča z veliko večjo izgubo davčnih prihodkov kot ZDA in druge države z manj sive ekonomije, davčnih goljufij, goljufij na področju delovne zakonodaje in davčnih utaj (21). Da bi preprečili anomalije v sistemu, kot so davčne oaze, je zaradi obsežnih in kompleksnih davčnih struktur treba doseči večjo poenotenost, poenostavitev in usklajenost med državami. To bi bilo treba najprej doseči znotraj euroobmočja, kar bi usklajevali Komisija in euroskupina s pomočjo evropskega organa za poenostavitev, ki že obstaja v nekaterih državah (22). |
| --- | --- |

3.2.1

EU se vsako leto sooča z veliko večjo izgubo davčnih prihodkov kot ZDA in druge države z manj sive ekonomije, davčnih goljufij, goljufij na področju delovne zakonodaje in davčnih utaj (21). Da bi preprečili anomalije v sistemu, kot so davčne oaze, je zaradi obsežnih in kompleksnih davčnih struktur treba doseči večjo poenotenost, poenostavitev in usklajenost med državami. To bi bilo treba najprej doseči znotraj euroobmočja, kar bi usklajevali Komisija in euroskupina s pomočjo evropskega organa za poenostavitev, ki že obstaja v nekaterih državah (22).

| 3.2.2 | Poleg tega bi bilo po mnenju EESO treba kot prednostno določiti konvergenco davčnih politik v okviru evropskega semestra (na podlagi nekaterih priporočil za posamezne države), ki omogoča usklajevanje prizadevanj držav članic na področju ekonomske politike, da bi uresničili tudi cilje strategije Evropa 2020 s pomočjo drugih politik. |
| --- | --- |

3.2.2

Poleg tega bi bilo po mnenju EESO treba kot prednostno določiti konvergenco davčnih politik v okviru evropskega semestra (na podlagi nekaterih priporočil za posamezne države), ki omogoča usklajevanje prizadevanj držav članic na področju ekonomske politike, da bi uresničili tudi cilje strategije Evropa 2020 s pomočjo drugih politik.

| 3.2.3 | EESO poziva k uspešnejšemu in pravičnejšemu splošnemu sistemu, ki bi davčne reforme in usklajevanje usmeril v transparentnost, razširitev davčnih osnov in preprečevanje velikih davčnih utaj, da bi se lahko stopnje znižale in bi se breme porazdelilo. |
| --- | --- |

3.2.3

EESO poziva k uspešnejšemu in pravičnejšemu splošnemu sistemu, ki bi davčne reforme in usklajevanje usmeril v transparentnost, razširitev davčnih osnov in preprečevanje velikih davčnih utaj, da bi se lahko stopnje znižale in bi se breme porazdelilo.

| 3.2.4 | EESO priporoča, da se omeji sistem oprostitev, odvisno od narave davka, na podlagi natančne analize ekonomskih in socialnih stroškov in koristi v skladu z mednarodno prakso „davčnih izdatkov“, ki je konsolidirana že od leta 1968. Upoštevati je treba tudi, da so po navedbah študij (23) Komisije v zadnjih petih kriznih letih sistemi davčnih olajšav v veliki meri zaustavili povečanje tržnih neenakosti v večini držav članic EU. |
| --- | --- |

3.2.4

EESO priporoča, da se omeji sistem oprostitev, odvisno od narave davka, na podlagi natančne analize ekonomskih in socialnih stroškov in koristi v skladu z mednarodno prakso „davčnih izdatkov“, ki je konsolidirana že od leta 1968. Upoštevati je treba tudi, da so po navedbah študij (23) Komisije v zadnjih petih kriznih letih sistemi davčnih olajšav v veliki meri zaustavili povečanje tržnih neenakosti v večini držav članic EU.

| 3.2.5 | EESO poziva EU, naj prek predstavnikov euroobmočja prevzame aktivnejšo vlogo v razpravah za uskladitev prizadevanj za poenotenje in poenostavitev skupaj z OECD (24), IMF (25) in G-20 (26), in sicer glede stroškov prenosa, goljufij in sive ekonomije ter predvsem vprašanj enake porazdelitve davčnih bremen. |
| --- | --- |

3.2.5

EESO poziva EU, naj prek predstavnikov euroobmočja prevzame aktivnejšo vlogo v razpravah za uskladitev prizadevanj za poenotenje in poenostavitev skupaj z OECD (24), IMF (25) in G-20 (26), in sicer glede stroškov prenosa, goljufij in sive ekonomije ter predvsem vprašanj enake porazdelitve davčnih bremen.

| 3.2.6 | Po mnenju EESO bo akcijski načrt BEPS (27) (erozija davčne osnove in preusmerjanja dobička) ključnega pomena za boj proti davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju na mednarodni ravni. Zato poziva G-20, OECD in vse evropske države, naj ga razširijo in oblikujejo podlago za evropsko agencijo, ki bi služila kot klirinška hiša za DDV in proti davčnim goljufijam, da bi odpravili problem „davčnega vrtiljaka“ (28) pri transakcijah znotraj EU, ki povzroča več škode kot siva ekonomija. |
| --- | --- |

3.2.6

Po mnenju EESO bo akcijski načrt BEPS (27) (erozija davčne osnove in preusmerjanja dobička) ključnega pomena za boj proti davčnim utajam in agresivnemu davčnemu načrtovanju na mednarodni ravni. Zato poziva G-20, OECD in vse evropske države, naj ga razširijo in oblikujejo podlago za evropsko agencijo, ki bi služila kot klirinška hiša za DDV in proti davčnim goljufijam, da bi odpravili problem „davčnega vrtiljaka“ (28) pri transakcijah znotraj EU, ki povzroča več škode kot siva ekonomija.

| 3.2.7 | Glede na to, da oprostitve in davčne olajšave vodijo v dejanske stopnje davka, ki so veliko nižje od nominalnih stopenj, bi jih bilo treba uskladiti z evropskimi cilji glede zaposlovanja, produktivnih naložb, konkurenčnosti podjetij in socialnega vključevanja ter s politikami EU, ki oblikujejo evropski socialni model. |
| --- | --- |

3.2.7

Glede na to, da oprostitve in davčne olajšave vodijo v dejanske stopnje davka, ki so veliko nižje od nominalnih stopenj, bi jih bilo treba uskladiti z evropskimi cilji glede zaposlovanja, produktivnih naložb, konkurenčnosti podjetij in socialnega vključevanja ter s politikami EU, ki oblikujejo evropski socialni model.

3.3   Obdavčitev podjetij

| 3.3.1 | EESO se zavzema za prednostno uskladitev obdavčitve podjetij, da bi dosegli koherentno proračunsko in fiskalno unijo
   (29), da MSP ne bi plačevali najvišjih dejanskih davkov. Poleg tega EESO izrecno obsoja prakse nekaterih držav članic, ki izbranim multinacionalnim družbam priznavajo davčne olajšave, s katerimi javnost ni seznanjena, in v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo k sprejetju vseh mogočih ukrepov za odpravo takšne prakse. To stanje povzroča izkrivljanje konkurence, ki ni združljivo z namenom enotnega trga. |
| --- | --- |

3.3.1

EESO se zavzema za prednostno uskladitev obdavčitve podjetij, da bi dosegli koherentno proračunsko in fiskalno unijo
   (29), da MSP ne bi plačevali najvišjih dejanskih davkov. Poleg tega EESO izrecno obsoja prakse nekaterih držav članic, ki izbranim multinacionalnim družbam priznavajo davčne olajšave, s katerimi javnost ni seznanjena, in v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo k sprejetju vseh mogočih ukrepov za odpravo takšne prakse. To stanje povzroča izkrivljanje konkurence, ki ni združljivo z namenom enotnega trga.

| 3.3.1.1 | Eden od prvih in najpomembnejših ukrepov v zvezi z davkom na podjetja bi se moral osredotočiti na oblikovanje skupne konsolidirane davčne osnove. Za to se je EESO uradno zavzel že leta 2006 (30) in to je kasneje (31) tudi potrdil. Že v Rudingovem poročilu iz leta 1992 je bilo poudarjeno, da so potrebna skupna pravila za določanje davčne osnove, začenši z najnižjo in najvišjo stopnjo. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Eden od prvih in najpomembnejših ukrepov v zvezi z davkom na podjetja bi se moral osredotočiti na oblikovanje skupne konsolidirane davčne osnove. Za to se je EESO uradno zavzel že leta 2006 (30) in to je kasneje (31) tudi potrdil. Že v Rudingovem poročilu iz leta 1992 je bilo poudarjeno, da so potrebna skupna pravila za določanje davčne osnove, začenši z najnižjo in najvišjo stopnjo.

| 3.3.1.2 | EESO predlaga, naj po vzoru „valutne kače“, ki je bila uvedena zaradi valutnih nihanj pred uvedbo eura, pristojni organi skupaj določijo najvišjo in najnižjo stopnjo davka na podjetja. Usklajeno bi bilo treba odpraviti tudi tiste oprostitve davka na podjetja, ki najmanj prispevajo k večji zaposlenosti ali produktivnosti. |
| --- | --- |

3.3.1.2

EESO predlaga, naj po vzoru „valutne kače“, ki je bila uvedena zaradi valutnih nihanj pred uvedbo eura, pristojni organi skupaj določijo najvišjo in najnižjo stopnjo davka na podjetja. Usklajeno bi bilo treba odpraviti tudi tiste oprostitve davka na podjetja, ki najmanj prispevajo k večji zaposlenosti ali produktivnosti.

| 3.3.2 | EESO pozdravlja predlog direktive o matičnih in hčerinskih podjetjih v različnih državah članicah kot enega od 34 ukrepov, ki so del Akcijskega načrta za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam
   (32), ki ga je Komisija predstavila konec leta 2012, vendar želi, da bi bilo to v obliki uredbe. |
| --- | --- |

3.3.2

EESO pozdravlja predlog direktive o matičnih in hčerinskih podjetjih v različnih državah članicah kot enega od 34 ukrepov, ki so del Akcijskega načrta za okrepljeni boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam
   (32), ki ga je Komisija predstavila konec leta 2012, vendar želi, da bi bilo to v obliki uredbe.

| 3.3.3 | Glede trgovine z blagom in storitvami znotraj EU je bilo doseženega več napredka pri usklajevanju DDV, kjer se je povečala usklajenost davčnih osnov, vendar so med različnimi vrstami davkov še vedno velike razlike. |
| --- | --- |

3.3.3

Glede trgovine z blagom in storitvami znotraj EU je bilo doseženega več napredka pri usklajevanju DDV, kjer se je povečala usklajenost davčnih osnov, vendar so med različnimi vrstami davkov še vedno velike razlike.

| 3.3.4 | EESO zaradi strateškega pomena priporoča, da se nameni prednost davčnim spodbudam za raziskave in razvoj (33). |
| --- | --- |

3.3.4

EESO zaradi strateškega pomena priporoča, da se nameni prednost davčnim spodbudam za raziskave in razvoj (33).

| 3.3.5 | Pri vseh načrtovanih ukrepih je treba paziti, da ne bodo škodili konkurenčnosti evropskih podjetij. |
| --- | --- |

3.3.5

Pri vseh načrtovanih ukrepih je treba paziti, da ne bodo škodili konkurenčnosti evropskih podjetij.

3.4   Obdavčitev fizičnih oseb in gospodinjstev

| 3.4.1 | Za fizične osebe veljajo tako neposredni kot posredni davki. Upoštevati je treba, da so neposredni davki po naravi regresivni in da je zlasti usklajevanje navzgor za neposredne davke regresivno, kar lahko močno prizadene sloj z nižjimi dohodki, če ni dohodkovne podpore. |
| --- | --- |

3.4.1

Za fizične osebe veljajo tako neposredni kot posredni davki. Upoštevati je treba, da so neposredni davki po naravi regresivni in da je zlasti usklajevanje navzgor za neposredne davke regresivno, kar lahko močno prizadene sloj z nižjimi dohodki, če ni dohodkovne podpore.

| 3.4.2 | Usklajevanje neposredne obdavčitve fizičnih oseb je omejeno na nekaj posamičnih primerov in prilagajanja z vidika davčnih bremen ni več. |
| --- | --- |

3.4.2

Usklajevanje neposredne obdavčitve fizičnih oseb je omejeno na nekaj posamičnih primerov in prilagajanja z vidika davčnih bremen ni več.

| 3.4.3 | Vsaj znotraj euroobmočja bi bilo treba pregledati številna poglavja dohodnine in prispevkov za socialno varnost, da bi preprečili socialni damping, uskladili t. i. davčno breme stroškov dela in s tem olajšali njegovo mobilnost (34). Progresivnost takšne obdavčitve bi bilo treba uporabiti tudi za davek na kapital in premoženje, ki iz tega izhaja, s čimer bi davki na imetje, dediščino in darila postali nadzorni mehanizem. Poleg tega takšni davki manj slabijo povpraševanje kot davki na delo. |
| --- | --- |

3.4.3

Vsaj znotraj euroobmočja bi bilo treba pregledati številna poglavja dohodnine in prispevkov za socialno varnost, da bi preprečili socialni damping, uskladili t. i. davčno breme stroškov dela in s tem olajšali njegovo mobilnost (34). Progresivnost takšne obdavčitve bi bilo treba uporabiti tudi za davek na kapital in premoženje, ki iz tega izhaja, s čimer bi davki na imetje, dediščino in darila postali nadzorni mehanizem. Poleg tega takšni davki manj slabijo povpraševanje kot davki na delo.

| 3.4.4 | Ker je treba več pozornosti nameniti naložbam in ne potrošnji, je treba uskladiti in oblikovati konvergenčne kače pri obdavčevanju dohodka od prihrankov (35) in dividend fizičnih oseb ter v zvezi s pokojninami iz drugih držav. |
| --- | --- |

3.4.4

Ker je treba več pozornosti nameniti naložbam in ne potrošnji, je treba uskladiti in oblikovati konvergenčne kače pri obdavčevanju dohodka od prihrankov (35) in dividend fizičnih oseb ter v zvezi s pokojninami iz drugih držav.

| 3.4.5 | EESO podpira prizadevanja Komisije, da bi bile davčne strukture bolj prijazne za rast in da bi preučila vlogo obdavčenja pri doseganju konsolidacije v zvezi z razširitvijo davčnih osnov, kot je davek na nepremičnine. Zato je Evropska komisija državam članicam v okviru evropskega semestra priporočila, naj dodatno izkoristijo možnost periodičnih davkov na imetje z vidika konsolidacije ali v okviru davčne razbremenitve dela (36). |
| --- | --- |

3.4.5

EESO podpira prizadevanja Komisije, da bi bile davčne strukture bolj prijazne za rast in da bi preučila vlogo obdavčenja pri doseganju konsolidacije v zvezi z razširitvijo davčnih osnov, kot je davek na nepremičnine. Zato je Evropska komisija državam članicam v okviru evropskega semestra priporočila, naj dodatno izkoristijo možnost periodičnih davkov na imetje z vidika konsolidacije ali v okviru davčne razbremenitve dela (36).

| 3.4.6 | EESO poleg tega predlaga sprejetje dodatnih ukrepov za usklajevanje okoljskih davkov, pri čemer kot izhodišče navaja poročilo Komisije Okvir za podnebno in energetsko politiko za leto 2030. |
| --- | --- |

3.4.6

EESO poleg tega predlaga sprejetje dodatnih ukrepov za usklajevanje okoljskih davkov, pri čemer kot izhodišče navaja poročilo Komisije Okvir za podnebno in energetsko politiko za leto 2030.

| 3.4.7 | Državljani bodo sodelovali v boju proti davčnim goljufijam in delu na črno, ki sta velik problem, če bodo obstajale ustrezne spodbude za to. Okrepiti je treba instrumente, kot so vrednostnice za storitve ter oprostitve plačila davkov in davčne olajšave za druge storitve osebne oskrbe, ki združujejo spodbujanje socialne blaginje in odkrivanje sive ekonomije. |
| --- | --- |

3.4.7

Državljani bodo sodelovali v boju proti davčnim goljufijam in delu na črno, ki sta velik problem, če bodo obstajale ustrezne spodbude za to. Okrepiti je treba instrumente, kot so vrednostnice za storitve ter oprostitve plačila davkov in davčne olajšave za druge storitve osebne oskrbe, ki združujejo spodbujanje socialne blaginje in odkrivanje sive ekonomije.

| 3.4.8 | EESO v zvezi z bojem proti sivi ekonomiji predlaga, da se uvedejo davčne spodbude za uporabo sledljivih načinov plačila, ki spodbujajo finančno in digitalno vključenost, kot so plačilne kartice in mobilni telefoni, na podlagi usklajenih davčnih oprostitev ali olajšav za posameznike in podjetja, ki manj uporabljajo gotovino. |
| --- | --- |

3.4.8

EESO v zvezi z bojem proti sivi ekonomiji predlaga, da se uvedejo davčne spodbude za uporabo sledljivih načinov plačila, ki spodbujajo finančno in digitalno vključenost, kot so plačilne kartice in mobilni telefoni, na podlagi usklajenih davčnih oprostitev ali olajšav za posameznike in podjetja, ki manj uporabljajo gotovino.

| 3.4.9 | Poleg tega je sodelovanje državljanov mogoče okrepiti z ekonomskimi spodbudami za odkrivanje malverzacij po vzoru ustaljene prakse v ZDA. |
| --- | --- |

3.4.9

Poleg tega je sodelovanje državljanov mogoče okrepiti z ekonomskimi spodbudami za odkrivanje malverzacij po vzoru ustaljene prakse v ZDA.

3.5   Obdavčitev na različnih teritorialnih ravneh (na ravni regije, države, EU)

| 3.5.1 | Velike razlike v načinu obdavčenja spodbujajo goljufije, korupcijo in sivo ekonomijo. EESO poziva države članice euroobmočja, naj sprejmejo večje pristojnosti pri naslednjih štirih pomembnih davkih: neposredna obdavčitev fizičnih in pravnih oseb (vključno z davkom na dohodek od kapitala in imetja ter ostalimi davki na premoženje), ter DDV in posebne takse, kar zadeva posredne davke. |
| --- | --- |

3.5.1

Velike razlike v načinu obdavčenja spodbujajo goljufije, korupcijo in sivo ekonomijo. EESO poziva države članice euroobmočja, naj sprejmejo večje pristojnosti pri naslednjih štirih pomembnih davkih: neposredna obdavčitev fizičnih in pravnih oseb (vključno z davkom na dohodek od kapitala in imetja ter ostalimi davki na premoženje), ter DDV in posebne takse, kar zadeva posredne davke.

| 3.5.2 | Napredek na področju fiskalnega upravljanja nedvomno pomeni postopno izgubo suverenosti držav članic. Tako bi pobiranje davkov še naprej ostalo v pristojnosti posamezne države, medtem ko bi bile za nadzor, pregled in razporejanje prihodkov pristojne tako EU kot države članice. EESO zato predlaga oblikovanje davčnega organa EU, in sicer najprej za euroobmočje. |
| --- | --- |

3.5.2

Napredek na področju fiskalnega upravljanja nedvomno pomeni postopno izgubo suverenosti držav članic. Tako bi pobiranje davkov še naprej ostalo v pristojnosti posamezne države, medtem ko bi bile za nadzor, pregled in razporejanje prihodkov pristojne tako EU kot države članice. EESO zato predlaga oblikovanje davčnega organa EU, in sicer najprej za euroobmočje.

| 3.5.3 | V skladu z načelom subsidiarnosti je treba upoštevati lokalne davke, vendar EESO priporoča poenostavitev s tem, da se zmanjša njihovo število ter da se združijo po skupinah in uskladijo med seboj. |
| --- | --- |

3.5.3

V skladu z načelom subsidiarnosti je treba upoštevati lokalne davke, vendar EESO priporoča poenostavitev s tem, da se zmanjša njihovo število ter da se združijo po skupinah in uskladijo med seboj.

3.6   Zunanja razsežnost in povezava z javnimi politikami

| 3.6.1 | Nadnacionalna fiskalna politika (37) bi bila učinkovit instrument za uresničevanje ciljev ustanovnih pogodb, zlasti v zvezi s kohezijo in trajnostjo. |
| --- | --- |

3.6.1

Nadnacionalna fiskalna politika (37) bi bila učinkovit instrument za uresničevanje ciljev ustanovnih pogodb, zlasti v zvezi s kohezijo in trajnostjo.

| 3.6.2 | EESO se zavzema za oblikovanje dodatnega zveznega proračuna, vsaj znotraj euroobmočja, ki bi omogočal pobiranje davkov in postopno uvajanje politik, katerih skupno izvajanje bi dalo boljše rezultate, npr. zavarovanja za primer brezposelnosti v povezavi z ukrepi aktivne politike zaposlovanja (38), raziskav in razvoja, obrambe, skupnega mehanizma za soočanje z bremenom obresti za dolg (39) itd. |
| --- | --- |

3.6.2

EESO se zavzema za oblikovanje dodatnega zveznega proračuna, vsaj znotraj euroobmočja, ki bi omogočal pobiranje davkov in postopno uvajanje politik, katerih skupno izvajanje bi dalo boljše rezultate, npr. zavarovanja za primer brezposelnosti v povezavi z ukrepi aktivne politike zaposlovanja (38), raziskav in razvoja, obrambe, skupnega mehanizma za soočanje z bremenom obresti za dolg (39) itd.

| 3.6.3 | EESO trdno podpira pobude OECD in G-20 v zvezi z mednarodnim sodelovanjem na področju davčne politike in boja proti davčnim goljufijam ter se zavzema za to, da bi avtomatična izmenjava davčnih informacij postala mednarodni standard. |
| --- | --- |

3.6.3

EESO trdno podpira pobude OECD in G-20 v zvezi z mednarodnim sodelovanjem na področju davčne politike in boja proti davčnim goljufijam ter se zavzema za to, da bi avtomatična izmenjava davčnih informacij postala mednarodni standard.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Sistem je kljub vsemu preveč tog in okoren ter ne zmore hitro zagotoviti potrebne prožnosti za soočanje s trenutnimi gospodarskimi razmerami in sprejetje različnih ukrepov za euroobmočje, medtem ko države članice nimajo več zadostnega manevrskega prostora za reševanje lastnih gospodarstev. Posledica je velika finančna nestabilnost.

1

(2)  COM(2013) 165 final.

2

(3)  Mnenje EESO o instrumentih za konvergenco in konkurenčnost ter pomembnih reformah ekonomske politike (UL C 271, 19.9.2013, str. 45).

3

instrumentih za konvergenco in konkurenčnost ter pomembnih reformah ekonomske politike

(4)  Glej predvsem člena 113 in 115 PDEU.

4

(5)  Glej točke, pomembne za ECO, iz Političnih usmeritev za naslednjo Evropsko komisijo, ki jih je Jean-Claude Juncker predstavil v Evropskem parlamentu. Glej tudi: Juncker, Nov začetek za Evropo: Moj načrt [...], str. 6.

5

Nov začetek za Evropo

Moj načrt

(6)  Mnenje EESO o skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB) (UL C 24, 28.1.2012, str. 63).

6

skupni konsolidirani osnovi za davek od dohodkov pravnih oseb (CCCTB)

(7)  COM(2011) 121 final.

7

(8)  www.eurofisc.eu

8

(9)  Fiktivne prodaje v namembni državi članici, ki lahko vodijo v potencialno neomejeno veliko javnofinančno izgubo.

9

(10)  Direktiva 2011/16/EU.

10

(11)  Glej mnenji EESO Proračunska politika: rast in fiskalna prilagoditev (UL C 248, 25.8.2011, str. 8), in Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa, ter Načrt za poglobljeno in pravo EMU, COM(2012) 777 final/2, točka 3.

11

Proračunska politika: rast in fiskalna prilagoditev

Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa

Načrt za poglobljeno in pravo EMU

(12)  Glej mnenje EESO Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa (UL C 451, 16.12.2014, str. 10).

12

Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa

(13)  Podatki za leto 2012, ki jih je Eurostat objavil 16. junija 2014 (št. 922/014).

13

(14)  COM(2012) 777 final/2.

14

(15)  Alejandro Cercas, poročilo: PE528.091v02-00.

15

(16)  Eurofound Yearbook, 2013, http://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2014/eurofound-yearbook-2013-living-and-working-in-europe

16

Eurofound Yearbook, 2013

(17)  Glej poročilo: 22. oktobra 2013 je Komisija sprejela sklep za ustanovitev skupine strokovnjakov, ki je še istega leta opredelila svoje področje dela in svoj delovni program. Mnenje te skupine je bilo objavljeno 28. maja 2014.

17

(18)  http://www.oecd.org/tax/beps-2014-deliverables.htm

18

(19)  COM(2013) 71 final, 03/0045 (CNS): Belgija, Nemčija, Estonija, Grčija, Španija, Francija, Italija, Avstrija, Portugalska, Slovenija, Slovaška.

19

(20)  Obdavčevanje dohodka od prihrankov – Evropska komisija.

20

(21)  Friedrich Schneider, Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003, v posebni izdaji International Journal of Social Economics (IJSE), serija 1, letnik 35, št. 9, 2008.

21

Shadow Economies and Corruption all over the World: Empirical Results for 1999 to 2003

International Journal of Social Economics

(22)  Na primer The Office of Tax Simplification, HM Treasury, del britanske vlade.

22

The Office of Tax Simplification, HM Treasury

(23)  Poročilo Evropske komisije 02/2013: Učinek sprememb davčnih olajšav na porazdelitev dohodka v državah EU od začetka gospodarske krize (The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis).

23

The effect of tax-benefit changes on income distribution in EU countries since the beginning of the economic crisis

(24)  Načrt OECD o eroziji davčne osnove in preusmerjanju dobička (BEPS).

24

(25)  Vloga IMF na področju mednarodnega obdavčenja.

25

(26)  https://www.g20.org/sites/default/files/g20_resources/library/Saint_Petersburg_Declaration_ENG.pdf

26

(27)  Centre for Tax Policy and Administration – OECD.

27

Centre for Tax Policy and Administration

(28)  Fiktivne prodaje v namembni državi članici, ki lahko vodijo v potencialno neomejeno veliko javnofinančno izgubo.

28

(29)  Glej izjavo EESO Akcijski načrt za Evropo, sprejeto na plenarnem zasedanju 29. in 30. aprila 2014. Glej tudi mnenje EESO Strategije za pametno konsolidacijo proračunske politike: izziv gonilnih sil rasti, ki jih Evropa potrebuje (UL C 248, 25.8.2011, str. 8).

29

Akcijski načrt za Evropo

Strategije za pametno konsolidacijo proračunske politike: izziv gonilnih sil rasti, ki jih Evropa potrebuje

(30)  Mnenje EESO Oblikovanje skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe v EU (UL C 88, 11.4.2006, str. 48).

30

Oblikovanje skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe v EU

(31)  Mnenje EESO Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih osebe (UL C 24, 28.1.2012, str. 63).

31

Skupna konsolidirana osnova za davek od dohodkov pravnih osebe

(32)  COM(2012) 722 final.

32

(33)  Uporaba davčnih olajšav za raziskave in razvoj.

33

(34)  Izjava euroskupine z dne 8. julija 2014: Structural reform agenda – Thematic discussions on growth and jobs – Reduction of the tax wedge.

34

Structural reform agenda – Thematic discussions on growth and jobs – Reduction of the tax wedge

(35)  http://europa.eu/legislation_summaries/taxation/l31050_en.htm

35

(36)  Evropska komisija (2014), Davčne reforme v državah članicah EU (Tax reforms in EU Member States), str. 112.

36

Davčne reforme v državah članicah EU (Tax reforms in EU Member States), str. 112

(37)  Stefan Collignon, Taking European integration seriously.

37

Taking European integration seriously

(38)  Glej mnenji EESO Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa in Za socialno razsežnost evropske ekonomske in monetarne unije (UL C 271, 19.9.2013, str. 1).

38

Dokončno oblikovanje EMU – naslednji mandat evropskega zakonodajnega organa

Za socialno razsežnost evropske ekonomske in monetarne unije

(39)  Glej mnenje EESO Ponovna oživitev rasti (UL C 143, 22.5.2012, str. 10).

39

Ponovna oživitev rasti

---

PRILOGA

k mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandma, ki je bil med razpravo zavrnjen, je prejel vsaj četrtino glasov (člen 54(3) poslovnika):

Točka 1.4

Spremeni se tako:

| | Odprava pomanjkljivosti in vrzeli davčne politike zahteva ambicioznejše ukrepe znotraj euroobmočja, da bi zmanjšali število različnih davkov in jih poenotili, razširili davčne osnove, približali davčne stopnje ter okrepili mehanizme sodelovanja in izmenjave informacij za boj proti davčnim goljufijam in utajam. Pri tem je treba upoštevati, da skupno davčno breme znotraj euroobmočja ne sme biti večje od davčnega bremena v sosednjih državah. |
| --- | --- |

Odprava pomanjkljivosti in vrzeli davčne politike zahteva ambicioznejše ukrepe znotraj euroobmočja, da bi zmanjšali število različnih davkov in jih poenotili, razširili davčne osnove, približali davčne stopnje ter okrepili mehanizme sodelovanja in izmenjave informacij za boj proti davčnim goljufijam in utajam. Pri tem je treba upoštevati, da skupno davčno breme znotraj euroobmočja ne sme biti večje od davčnega bremena v sosednjih državah.

Obrazložitev

Glede na to, da so v mnenju predlogi za nove davke, je pomembno, da skupno davčno breme znotraj euroobmočja ne bo večje od davčnega bremena v sosednjih državah, saj bi lahko sicer to visoko davčno breme negativno vplivalo na euroobmočje in povzročilo selitev podjetij in delavcev.

Rezultat glasovanja

| Za: | 80 |
| --- | --- |
| Proti: | 129 |
| Vzdržani: | 17 |

Za:

80

Proti:

129

Vzdržani:

17

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/33 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/33

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o industrijskih spremembah v evropskem sektorju embaliranja

(mnenje na lastno pobudo)

(2015/C 230/05)

| Poročevalec: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Nicola KONSTANTINOU |

Poročevalec:

Gonçalo LOBO XAVIER

Soporočevalec:

Nicola KONSTANTINOU

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 22. januarja 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Industrijske spremembe v evropskem sektorju embaliranja

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 13. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 119 glasovi za, 1 glasom proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski sektor embaliranja je pred več izzivi. V več drugih sektorjih ima odločilno vlogo, kar ga postavlja v osrednji položaj, kar zadeva konkurenčnost evropskega gospodarstva. Evropa mora ostati na čelu tega sektorja ter vztrajati pri reševanju vprašanj okoljske trajnosti, varnostnih vprašanj ter vprašanj v zvezi z znamčenjem na področju embaliranja. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da mora ta vodilni položaj temeljiti na petih ključnih stebrih: učinkovitem izkoriščanju virov, raziskavah in razvoju ter inovacijah, socialnem dialogu, trajnosti in prilagajanju. |
| --- | --- |

1.1

Evropski sektor embaliranja je pred več izzivi. V več drugih sektorjih ima odločilno vlogo, kar ga postavlja v osrednji položaj, kar zadeva konkurenčnost evropskega gospodarstva. Evropa mora ostati na čelu tega sektorja ter vztrajati pri reševanju vprašanj okoljske trajnosti, varnostnih vprašanj ter vprašanj v zvezi z znamčenjem na področju embaliranja. Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da mora ta vodilni položaj temeljiti na petih ključnih stebrih: učinkovitem izkoriščanju virov, raziskavah in razvoju ter inovacijah, socialnem dialogu, trajnosti in prilagajanju.

1.1.1   Učinkovito izkoriščanje virov

Ob upoštevanju dejstva, da se proizvodi tega sektorja uporabljajo za hrambo, zaščito in konzerviranje drugega potrošnega blaga, nato pa se pogosto uničijo, ima ta sektor osrednjo vlogo pri spodbujanju stopnje recikliranja v državah članicah EU. Vendar pa podjetja pri doseganju tega cilja še vedno potrebujejo pomoč in EESO meni, da bi Evropska komisija lahko k temu pripomogla tako, da bi poskrbela za podrobnejše obveščanje o najboljših praksah in najboljših načinih uporabe razpoložljivih virov. To bi bilo mogoče storiti tudi s spodbujanjem vseh deležnikov – tudi tistih, ki ne poslujejo v Evropi –, da varujejo okolje. Učinkovito izkoriščanje virov je v procesu embaliranja izjemno pomemben element, obenem pa tudi okoljski problem. EESO je mnenja, da bi Evropska komisija lahko pripravila okvir politike v podporo prehodu, ki je potreben za doseganje ciljev iz strategije Evropa 2020 ter za prenovitev in ohranjanje okoljsko ozaveščenega sektorja embaliranja.

1.1.2   Izzivi

EESO se zaveda, kakšen izziv v tem sektorju predstavljajo naraščajoče cene energije tako pri vsakodnevnem poslovanju kot tudi pri postopku recikliranja. Poudariti želi, da se postopek recikliranja, ki je za sektor embaliranja izjemno pomemben, sicer izvaja v EU, deloma pa tudi drugod. EESO je prepričan, da bi morala biti uravnotežena cena energije prednostna politična naloga EU za ta specifični sektor.

V vsakem sektorju te panoge bi lahko še dodatno prispevali k uresničevanju ciljev EU v zvezi z zmanjšanjem emisij CO2 in določili realne cilje za recikliranje, ki bodo usklajeni s cilji iz zakonodaje EU (direktive o embalaži in odpadni embalaži ter okvirne direktive o odpadkih), povezane s strategijo Evropa 2020, nato pa vsako leto predložili poročila, s katerimi bi merili napredek na tem področju. Čeprav si države članice prizadevajo zagotavljati podatke, ki jih vsako leto objavlja Eurostat, ocena podatkov še vedno ni popolna. EESO meni, da je praksa, pri kateri se porabi več embalaže, kot je je potrebno, potratna, zato bi se bilo treba tega vprašanja lotiti tako v sektorju, hkrati pa bi morali o tem razmisliti tudi potrošniki. Ena od možnosti bi bila lahko tudi kampanja osveščanja javnosti, s katero bi spodbudili izpolnjevanje „bistvenih zahtev“, opredeljenih v direktivi o embalaži in odpadni embalaži glede „čezmernega embaliranja“. Komisija bi morala na primer vzpostaviti jasen časovni okvir in zahtevati popolno prepoved plastičnih vrečk za enkratno uporabo, ki bi jih nadomestili z vrečkami za večkratno uporabo ali biorazgradljivimi vrečkami. Tak časovni okvir bi moral vključevati faze posvetovanja s socialnimi partnerji in spremljevalne ukrepe za preoblikovanje sektorja.

1.1.3   Raziskave in razvoj ter inovacije

Raziskava, opravljena za to mnenje, in razprave z deležniki in Evropsko komisijo so pokazale, da za številna nadvse pomembna vprašanja ni na voljo dovolj podatkov. Podpora Komisije bi bila zato dobrodošla pri oblikovanju izboljšane metodologije za zbiranje sektorskih podatkov, kar bi socialnim partnerjem omogočilo dostop do ustreznih informacij, s tem pa bi poskrbeli za dolgoročno sposobnost preživetja sektorja. EESO meni, da so za sektor pomembni tudi izzivi na področju raziskav in razvoja, ki vključujejo učinkovit prevoz blaga, učinkovitost sistemov sledljivosti, zmanjšanje stroškov ter regulativna vprašanja in vprašanja v zvezi z varnostjo, pa tudi okoljsko primerno zasnovo izdelkov in učinkovitost embalaže v celotnem življenjskem ciklu. Ob upoštevanju teh specifičnih potreb in pristopa je EESO mnenja, da je izjemno pomembno poskrbeti, da bo sektor embaliranja namenil prednost sredstvom iz programa Obzorje 2020 za inovacije ter jih dojel kot priložnost. Združenja in običajni deležniki morajo spodbujati zmožnost sodelovanja v evropskih konzorcijih, s čimer bi pospešili inovacijske dejavnosti.

EESO meni, da so za reševanje vseh trenutnih izzivov bistvene stalne naložbe. Sektor bo na dolgi rok lahko preživel le, če se hkrati s kapitalskimi naložbami izvajajo tudi naložbe v delovno silo sektorja. V ta namen sta potrebna ustrezno načrtovanje in dialog med delavci, delodajalci, evropskimi institucijami in deležniki iz širše družbe, vključno z nacionalnimi izobraževalnimi institucijami.

Jasno je, da se sektor embaliranja pod pritiskom novih trendov, kot je elektronsko poslovanje, vedno bolj spreminja. Rast e-poslovanja je razvidna iz ugotovitev raziskave Eurobarometer iz leta 2013, da je v predhodnih šestih mesecih na spletu nakupovala skoraj polovica vseh evropskih državljanov (1). Komisija ugotavlja, da je elektronsko poslovanje pomembno gonilo razvoja, ki bi v obdobju 2013–2016 lahko po ocenah za več kot 10 % na leto prispevalo h gospodarski rasti in novim delovnim mestom (2). Ta razvoj je lahko spodbuda za uvajanje novih rešitev, namenjenih zmanjševanju odpadnih materialov, kot sta karton in plastika, trende pa je treba upoštevati tudi pri raziskovalno-razvojnih dejavnostih.

Za inovacije v sektorju embaliranja se je tudi izkazalo, da pomenijo priložnost za zaposlovanje mladih. Na prihodnjem trgu je mnogo možnosti za industrijske oblikovalce, inženirje na področju naprednih materialov in druge nove poklice. EESO meni, da v sektorjih, kjer se uporablja veliko embalaže, obstajajo možnosti za inovacije z vidika trajnosti in oblikovanja.

1.1.4   Sodelovanje civilne družbe, socialni dialog z delavci, trajnost in prilagajanje

EESO meni, da je glavni izziv delodajalcev in delavcev v tem sektorju v Evropi poskrbeti, da bo sektor še naprej konkurenčen, da bo v celoti izkoriščal tehnološke inovacije in da bo na trajnosten način proizvajal kakovostno blago. EESO je poleg tega mnenja, da morajo deležniki opredeliti nova znanja in spretnosti, ki bodo imela pomembno vlogo za prihodnost sektorja, nato pa skladno s tem bistvenim izzivom prilagoditi izobraževalne sisteme. Novi trendi, kot so spletna prodaja, pomenijo izzive, ki bi jih bilo treba natančno preučiti ter oceniti njihov vpliv in učinek.

EESO ugotavlja, da se je večina embalažnih podjetij in njihovih delavcev sicer pripravljena prilagoditi spremembam, toda potrebnih je več informacij, kar bo posameznim stranem omogočilo, da sprejmejo pravilne odločitve tako za sektor kot za zaposlovanje. Na spremembe na trgu bi se bilo treba prilagoditi ob spoštovanju pravic delavcev, hkrati pa upoštevati tudi nevarnost hitrih sprememb in možnosti selitve podjetij.

EESO meni, da je treba o trajnostnem delovanju sektorja razpravljati z vključitvijo civilne družbe in z uvedbo socialnega dialoga na nacionalni in evropski ravni. Ena od takšnih možnosti bi bila lahko ustanovitev odbora sektorskega socialnega dialoga za sektor embaliranja.

2.   Uvod

Glavni cilj tega dokumenta je opozoriti institucije EU na več priporočil, za katera EESO in komisija CCMI menita, da so bistvenega pomena za spodbujanje evropskega gospodarstva, predvsem pa tudi sektorja embaliranja. Evropa mora prevzeti vodilni položaj in se zavzeti za spoštovanje zakonodaje ter tako podpreti gospodarstvo, ki deluje na trajnosten način; s tem bi izboljšali notranji trg. Namesto na protekcionizem bi se bilo treba osredotočiti predvsem na zaupanje in spoštovanje pravnih zahtev.

| 2.1 | Proizvodi sektorja embaliranja se v našem vsakodnevnem življenju uporabljajo v številne različne namene, kot so zaščita proizvodov (preprečevanje loma, kvarjenja in kontaminacije, podaljšanje roka uporabnosti), promocija (sestavine proizvodov, značilnosti, promocijska sporočila in znamčenje), obveščanje (identifikacija proizvodov, priprava in uporaba, podatki o hranilni vrednosti in hrambi, varnostna opozorila, kontaktni podatki, navodila za odpiranje, ravnanje ob preteku uporabnosti), priročnost (priprava proizvoda, način serviranja, hramba in podatki o porciji), utilizacija (preskrbovanje potrošnikov, maloprodaja, transportne enote), manipulacija (transport od proizvajalca do prodajalca, prikaz na prodajnem mestu) in zmanjševanje nastajanja odpadkov (predelovanje, ponovna uporaba stranskih proizvodov ter energija za skladiščenje in transport). |
| --- | --- |

2.1

Proizvodi sektorja embaliranja se v našem vsakodnevnem življenju uporabljajo v številne različne namene, kot so zaščita proizvodov (preprečevanje loma, kvarjenja in kontaminacije, podaljšanje roka uporabnosti), promocija (sestavine proizvodov, značilnosti, promocijska sporočila in znamčenje), obveščanje (identifikacija proizvodov, priprava in uporaba, podatki o hranilni vrednosti in hrambi, varnostna opozorila, kontaktni podatki, navodila za odpiranje, ravnanje ob preteku uporabnosti), priročnost (priprava proizvoda, način serviranja, hramba in podatki o porciji), utilizacija (preskrbovanje potrošnikov, maloprodaja, transportne enote), manipulacija (transport od proizvajalca do prodajalca, prikaz na prodajnem mestu) in zmanjševanje nastajanja odpadkov (predelovanje, ponovna uporaba stranskih proizvodov ter energija za skladiščenje in transport).

| 2.2 | Glede na to, da je sektor embaliranja nadvse raznolik, je nujno potreben širok in variiran pristop. Sektor je izjemno koristen, zato je treba ravnati previdno in upoštevati njegovo raznoterost, potrebo po spoštovanju pravil in zakonodaje ter seveda njegovo konkurenčnost. |
| --- | --- |

2.2

Glede na to, da je sektor embaliranja nadvse raznolik, je nujno potreben širok in variiran pristop. Sektor je izjemno koristen, zato je treba ravnati previdno in upoštevati njegovo raznoterost, potrebo po spoštovanju pravil in zakonodaje ter seveda njegovo konkurenčnost.

| 2.3 | Večina sektorjev ima določene ključne probleme, ki so skupni vsem, posamezni podsektorji pa imajo seveda tudi lastne specifične probleme. Razlog za to je, da za specifične proizvode veljajo različne zahteve, zlasti glede standardov in certificiranja. |
| --- | --- |

2.3

Večina sektorjev ima določene ključne probleme, ki so skupni vsem, posamezni podsektorji pa imajo seveda tudi lastne specifične probleme. Razlog za to je, da za specifične proizvode veljajo različne zahteve, zlasti glede standardov in certificiranja.

| 2.4 | Za Evropo uporaba embalaže kot medija za inovacije in kakovost pomeni priložnost. V tem mnenju je zato predlaganih več ukrepov, katerih cilj je jasno opredeliti kakovost in inovativnost proizvodov v določeni embalaži. To je stalen izziv, ki je odločilnega pomena za razlikovanje proizvodov iz EU od proizvodov iz drugih delov sveta. |
| --- | --- |

2.4

Za Evropo uporaba embalaže kot medija za inovacije in kakovost pomeni priložnost. V tem mnenju je zato predlaganih več ukrepov, katerih cilj je jasno opredeliti kakovost in inovativnost proizvodov v določeni embalaži. To je stalen izziv, ki je odločilnega pomena za razlikovanje proizvodov iz EU od proizvodov iz drugih delov sveta.

| 2.5 | EESO je mnenja, da sta za to razpravo pomembni še dve drugi vprašanji: logistični vidik sektorja embaliranja in dostop do surovin, ki se uporabljajo v sektorju.
  Ob upoštevanju teh dveh vprašanj je jasno, zakaj se evropski sektor embaliranja sooča s tako velikanskimi izzivi.
  Glavni cilj tega dokumenta je opozoriti institucije EU na več priporočil, za katera EESO in komisija CCMI menita, da so bistvenega pomena za spodbujanje evropskega gospodarstva na splošno, predvsem pa tudi sektorja embaliranja. Evropa mora tako kot na drugih področjih tudi tu spet prevzeti vodilni položaj in pozvati k spoštovanju pravil in zakonodaje, ki so resnično v pomoč gospodarstvu in se izvajajo na trajnosten način; s tem bi spodbudili notranji trg. Namesto na protekcionizem bi se bilo treba osredotočiti predvsem na zaupanje in spoštovanje pravnih zahtev. |
| --- | --- |

2.5

EESO je mnenja, da sta za to razpravo pomembni še dve drugi vprašanji: logistični vidik sektorja embaliranja in dostop do surovin, ki se uporabljajo v sektorju.

Ob upoštevanju teh dveh vprašanj je jasno, zakaj se evropski sektor embaliranja sooča s tako velikanskimi izzivi.

Glavni cilj tega dokumenta je opozoriti institucije EU na več priporočil, za katera EESO in komisija CCMI menita, da so bistvenega pomena za spodbujanje evropskega gospodarstva na splošno, predvsem pa tudi sektorja embaliranja. Evropa mora tako kot na drugih področjih tudi tu spet prevzeti vodilni položaj in pozvati k spoštovanju pravil in zakonodaje, ki so resnično v pomoč gospodarstvu in se izvajajo na trajnosten način; s tem bi spodbudili notranji trg. Namesto na protekcionizem bi se bilo treba osredotočiti predvsem na zaupanje in spoštovanje pravnih zahtev.

| 2.6 | Specifični primer uporabljenih materialov je izjemno pomembno vprašanje, ki ga je treba natančno preučiti ter tako spoštovati zahteve odprtega trga in poskrbeti za enake pogoje za vse akterje na trgu. |
| --- | --- |

2.6

Specifični primer uporabljenih materialov je izjemno pomembno vprašanje, ki ga je treba natančno preučiti ter tako spoštovati zahteve odprtega trga in poskrbeti za enake pogoje za vse akterje na trgu.

| 2.7 | EESO meni, da bo vzpostavitev usklajenega in vključujočega dialoga med deležniki v sektorju omogočila, da bo sektor tudi v prihodnje trajnosten, da bo zagotavljal dostojno zaposlitev na dolgi rok, lažje obvladoval spremembe ter se prilagajal potrebam potrošnikom in širšim družbenim zahtevam. V tem pogledu potencial socialnega dialoga za okrepitev tega sektorja še ni v celoti izkoriščen, čemur se je treba nemudoma posvetiti. |
| --- | --- |

2.7

EESO meni, da bo vzpostavitev usklajenega in vključujočega dialoga med deležniki v sektorju omogočila, da bo sektor tudi v prihodnje trajnosten, da bo zagotavljal dostojno zaposlitev na dolgi rok, lažje obvladoval spremembe ter se prilagajal potrebam potrošnikom in širšim družbenim zahtevam. V tem pogledu potencial socialnega dialoga za okrepitev tega sektorja še ni v celoti izkoriščen, čemur se je treba nemudoma posvetiti.

| 2.8 | Če se mora sektor za izpolnjevanje zahtev trga prilagoditi spremembam in se preoblikovati, je edini način za doseganje trajnosti in pravičnih rešitev večstranski pristop k sodelovanju deležnikov. Za obvladovanje vprašanj v zvezi s sektorjem, njegovo strukturo in konkurenčnostjo ter s tem povezanih zadev, kot so zaposlenost, znanja in spretnosti, prilagajanje in zmožnosti tega sektorja in delavcev v njem za preživetje v prihodnje, bi morala Komisija spodbuditi primerno strukturiran in organiziran socialni dialog. Da bi poleg tega imela širša javnost (tj. družba in potrošniki, delavci, delodajalci, vlade idr.) na voljo platformo za izražanje svojih interesov, bi bilo treba vzpostaviti dvosmerno komunikacijo med različnimi akterji in institucijami. Na ta način so lahko vse zadevne strani dejavne v sektorju in širše pri njegovi osrednji vlogi v družbi. |
| --- | --- |

2.8

Če se mora sektor za izpolnjevanje zahtev trga prilagoditi spremembam in se preoblikovati, je edini način za doseganje trajnosti in pravičnih rešitev večstranski pristop k sodelovanju deležnikov. Za obvladovanje vprašanj v zvezi s sektorjem, njegovo strukturo in konkurenčnostjo ter s tem povezanih zadev, kot so zaposlenost, znanja in spretnosti, prilagajanje in zmožnosti tega sektorja in delavcev v njem za preživetje v prihodnje, bi morala Komisija spodbuditi primerno strukturiran in organiziran socialni dialog. Da bi poleg tega imela širša javnost (tj. družba in potrošniki, delavci, delodajalci, vlade idr.) na voljo platformo za izražanje svojih interesov, bi bilo treba vzpostaviti dvosmerno komunikacijo med različnimi akterji in institucijami. Na ta način so lahko vse zadevne strani dejavne v sektorju in širše pri njegovi osrednji vlogi v družbi.

3.   Analiza in okvir

| 3.1 | Evropski sektor embaliranja zajema vrsto dejavnosti; čeprav ima podobne probleme kot druge panoge, se trenutno ter v kratko- in srednjeročnem obdobju sooča s številnimi edinstvenimi in pomembnimi izzivi. V sektorju embaliranja so podjetja, ki proizvajajo stekleno, kovinsko, plastično, leseno in papirno embalažo in v katerih je v Evropi zaposlenih prek 6,5 milijona ljudi (3) (Eurostat). |
| --- | --- |

3.1

Evropski sektor embaliranja zajema vrsto dejavnosti; čeprav ima podobne probleme kot druge panoge, se trenutno ter v kratko- in srednjeročnem obdobju sooča s številnimi edinstvenimi in pomembnimi izzivi. V sektorju embaliranja so podjetja, ki proizvajajo stekleno, kovinsko, plastično, leseno in papirno embalažo in v katerih je v Evropi zaposlenih prek 6,5 milijona ljudi (3) (Eurostat).

| 3.2 | Za sektor embaliranja niso značilni zgolj vrsta raznolikih proizvodov, temveč tudi številni različni postopki za proizvodnjo izdelkov za specifične trge in posebne vrste rabe. Za vsakega od njih je potrebno drugačno okolje, kar pomeni vrsto posebnih značilnosti in izzivov.
  Za podjetja, ki proizvajajo stekleno embalažo, je na primer poraba energije pomemben stroškovni dejavnik. Glede na to, da je mogoče reciklirati tudi do 80 % odpadne embalaže iz stekla, to pomeni, da recikliranje stekla pomembno prispeva k doseganju ciljev EU v zvezi z recikliranjem in zniževanjem ogljičnega odtisa regije. |
| --- | --- |

3.2

Za sektor embaliranja niso značilni zgolj vrsta raznolikih proizvodov, temveč tudi številni različni postopki za proizvodnjo izdelkov za specifične trge in posebne vrste rabe. Za vsakega od njih je potrebno drugačno okolje, kar pomeni vrsto posebnih značilnosti in izzivov.

Za podjetja, ki proizvajajo stekleno embalažo, je na primer poraba energije pomemben stroškovni dejavnik. Glede na to, da je mogoče reciklirati tudi do 80 % odpadne embalaže iz stekla, to pomeni, da recikliranje stekla pomembno prispeva k doseganju ciljev EU v zvezi z recikliranjem in zniževanjem ogljičnega odtisa regije.

| 3.3 | Pomemben vidik je tudi povezava med materiali za embaliranje, saj so povečani stroški transporta za prevoz takih materialov, kot so na primer valoviti karton in cevi, negativno vplivali na sektor embaliranja. Učinek stroškov energije v celotni dobavni verigi sektorja – opozoriti je treba na razdaljo, ki jo proizvodi, kot je tiskani material, prepotujejo, preden jih embalažna podjetja uporabijo – se tako prenese na sektor embaliranja. |
| --- | --- |

3.3

Pomemben vidik je tudi povezava med materiali za embaliranje, saj so povečani stroški transporta za prevoz takih materialov, kot so na primer valoviti karton in cevi, negativno vplivali na sektor embaliranja. Učinek stroškov energije v celotni dobavni verigi sektorja – opozoriti je treba na razdaljo, ki jo proizvodi, kot je tiskani material, prepotujejo, preden jih embalažna podjetja uporabijo – se tako prenese na sektor embaliranja.

| 3.4 | Kovino je mogoče nenehno reciklirati, saj ostane enako kakovostna, kar daje dodatno vrednost prispevku tega sektorja k ciljem EU glede recikliranja. |
| --- | --- |

3.4

Kovino je mogoče nenehno reciklirati, saj ostane enako kakovostna, kar daje dodatno vrednost prispevku tega sektorja k ciljem EU glede recikliranja.

| 3.5 | Embalažno steklo se uporablja za proizvodnjo steklenic in kozarcev za vlaganje in drugih proizvodov za embaliranje; to je največji sektor v steklarski industriji EU, ki k celotni proizvodnji stekla v EU prispeva okrog 60 %, v njem pa je zaposlenih 90  000 ljudi (Eurostat). Zaradi vedno večje avtomatizacije, združevanja industrije in nizkocenovne konkurence se je število delovnih mest v celotnem steklarskem sektorju zmanjšalo. Konkurenca je zaradi uvoza iz držav izven EU vedno večja, v državah blizu EU ali na meji z njo pa se je povečalo tudi število proizvodnih obratov, v katerih so stroški dela nižji, predpisi pa ohlapnejši, kar ustvarja kratkoročno presežno zmogljivost in pritiska na cene.
  Francija, Nemčija in Italija so največji proizvajalci v EU. Steklo je z viri gospodaren material, ki ga je mogoče nenehno reciklirati. Za podjetja, ki proizvajajo stekleno embalažo, je na primer poraba energije pomemben stroškovni dejavnik, medtem ko za druga podjetja to ne velja. Glede na to, da je mogoče reciklirati tudi do 80 % odpadne embalaže iz stekla, recikliranje stekla pomembno prispeva k doseganju ciljev EU v zvezi z recikliranjem in zniževanjem ogljičnega odtisa regije. V drugih segmentih tega sektorja je – glede na materiale, ki jih uporabljajo, in proizvode, ki jih proizvajajo –, poraba energije manjša. |
| --- | --- |

3.5

Embalažno steklo se uporablja za proizvodnjo steklenic in kozarcev za vlaganje in drugih proizvodov za embaliranje; to je največji sektor v steklarski industriji EU, ki k celotni proizvodnji stekla v EU prispeva okrog 60 %, v njem pa je zaposlenih 90  000 ljudi (Eurostat). Zaradi vedno večje avtomatizacije, združevanja industrije in nizkocenovne konkurence se je število delovnih mest v celotnem steklarskem sektorju zmanjšalo. Konkurenca je zaradi uvoza iz držav izven EU vedno večja, v državah blizu EU ali na meji z njo pa se je povečalo tudi število proizvodnih obratov, v katerih so stroški dela nižji, predpisi pa ohlapnejši, kar ustvarja kratkoročno presežno zmogljivost in pritiska na cene.

Francija, Nemčija in Italija so največji proizvajalci v EU. Steklo je z viri gospodaren material, ki ga je mogoče nenehno reciklirati. Za podjetja, ki proizvajajo stekleno embalažo, je na primer poraba energije pomemben stroškovni dejavnik, medtem ko za druga podjetja to ne velja. Glede na to, da je mogoče reciklirati tudi do 80 % odpadne embalaže iz stekla, recikliranje stekla pomembno prispeva k doseganju ciljev EU v zvezi z recikliranjem in zniževanjem ogljičnega odtisa regije. V drugih segmentih tega sektorja je – glede na materiale, ki jih uporabljajo, in proizvode, ki jih proizvajajo –, poraba energije manjša.

| 3.6 | Dobavna veriga v sektorju papirja in podobnih materialov je zapletena, saj podjetja, ki predelujejo papir in lepenko v proizvode za embalažo (kot so različne vrste kartona, valoviti karton, karton za pakiranje in karton za embalažo), ta papir običajno proizvajajo sama in so del krožnega procesa, v katerem se med drugim iz rabljenih materialov pridobiva papirna kaša in se z njih odstranjuje tiskarska barva, zajema pa tudi uporabo lesnih surovin. |
| --- | --- |

3.6

Dobavna veriga v sektorju papirja in podobnih materialov je zapletena, saj podjetja, ki predelujejo papir in lepenko v proizvode za embalažo (kot so različne vrste kartona, valoviti karton, karton za pakiranje in karton za embalažo), ta papir običajno proizvajajo sama in so del krožnega procesa, v katerem se med drugim iz rabljenih materialov pridobiva papirna kaša in se z njih odstranjuje tiskarska barva, zajema pa tudi uporabo lesnih surovin.

| 3.7 | Vendar pa ima tudi plastična embalaža posebne značilnosti, saj nimajo vsi podsektorji embaliranja toliko panožnih organizacij. Sektor embalaže iz plastike oskrbuje drugačne trge kot prej naštete; njihovi končni uporabniki so proizvajalci avtomobilov, kozmetična podjetja in podjetja, ki proizvajajo medicinske izdelke in embalažo za predpakirana živila. Kljub temu pa ima ta podsektor zgolj eno panožno organizacijo. Plastična embalaža je povezana tudi z okoljskimi vprašanji, kot so proizvodnja plastičnih nakupovalnih vrečk in težave, povezane z njihovim odstranjevanjem in razgradnjo njihovih sestavin. |
| --- | --- |

3.7

Vendar pa ima tudi plastična embalaža posebne značilnosti, saj nimajo vsi podsektorji embaliranja toliko panožnih organizacij. Sektor embalaže iz plastike oskrbuje drugačne trge kot prej naštete; njihovi končni uporabniki so proizvajalci avtomobilov, kozmetična podjetja in podjetja, ki proizvajajo medicinske izdelke in embalažo za predpakirana živila. Kljub temu pa ima ta podsektor zgolj eno panožno organizacijo. Plastična embalaža je povezana tudi z okoljskimi vprašanji, kot so proizvodnja plastičnih nakupovalnih vrečk in težave, povezane z njihovim odstranjevanjem in razgradnjo njihovih sestavin.

| 3.8 | Po tem scenariju so zaradi različnih proizvodnih procesov nastala številna predstavniška telesa podjetij, kar že samo po sebi ovira sodelovanje med podjetji in predstavniki delavcev pri tako pomembnih vprašanjih, kot sta okoljska trajnost in obvladovanje sprememb. Številna panožna predstavniška telesa so dokaz, kako zelo so podsektorji embaliranja, kot so proizvajalci kovinske embalaže, segmentirani. Proizvajalci aluminija so na primer pogosto ista podjetja, ki proizvajajo aluminijasto embalažo in imajo svojo panožno organizacijo, Evropsko združenje za aluminij (European Aluminium Association). Toda specialisti za kovinsko embalažo, ki proizvajajo pločevinke za pijače (narejene so iz jekla in aluminija), imajo lastno panožno organizacijo, svojo organizacijo pa imajo tudi embalažna podjetja, ki so specializirana za proizvode iz jekla. |
| --- | --- |

3.8

Po tem scenariju so zaradi različnih proizvodnih procesov nastala številna predstavniška telesa podjetij, kar že samo po sebi ovira sodelovanje med podjetji in predstavniki delavcev pri tako pomembnih vprašanjih, kot sta okoljska trajnost in obvladovanje sprememb. Številna panožna predstavniška telesa so dokaz, kako zelo so podsektorji embaliranja, kot so proizvajalci kovinske embalaže, segmentirani. Proizvajalci aluminija so na primer pogosto ista podjetja, ki proizvajajo aluminijasto embalažo in imajo svojo panožno organizacijo, Evropsko združenje za aluminij (European Aluminium Association). Toda specialisti za kovinsko embalažo, ki proizvajajo pločevinke za pijače (narejene so iz jekla in aluminija), imajo lastno panožno organizacijo, svojo organizacijo pa imajo tudi embalažna podjetja, ki so specializirana za proizvode iz jekla.

| 3.9 | Sektor je izjemno pomemben tako z vidika prispevka k BDP kot z vidika zaposlovanja, zato je treba tem vprašanjem, ki so specifična za ta sektor, nameniti posebno pozornost. Vendar pa kot tako segmentiran sektor skrbi za potrebe podjetij višje v verigi v celotnem gospodarstvu, daleč preko meja svojih običajnih trgov. |
| --- | --- |

3.9

Sektor je izjemno pomemben tako z vidika prispevka k BDP kot z vidika zaposlovanja, zato je treba tem vprašanjem, ki so specifična za ta sektor, nameniti posebno pozornost. Vendar pa kot tako segmentiran sektor skrbi za potrebe podjetij višje v verigi v celotnem gospodarstvu, daleč preko meja svojih običajnih trgov.

| 3.10 | Embaliranje proizvodov izpolnjuje številne potrebe in med drugim zajema zaščito proizvodov (preprečevanje loma, kvarjenja in kontaminacije), promocijske informacije (identifikacija proizvoda, znamčenje, priprava, uporaba, podatki o hranilni vrednosti, varnostne informacije), informacije o manipulaciji (prevoz in prikaz na prodajnih mestih) in zmanjševanje nastajanja odpadkov (energija za predelovanje, hrambo in prevoz). V okviru prizadevanj za zmanjšanje emisij CO2 je poleg tega izjemno pomembno tudi oblikovanje embalaže za čim boljši izkoristek razpoložljivega prostora pri transportu blaga. Pri zmanjševanju količine odpadkov se je povečala tudi vloga embalaže same, saj so spletna podjetja, kot je Amazon, postala izjemno veliki uporabniki embalaže, zato je treba odgovoriti na vprašanje o tem, kdo je „odgovorna stranka“.
  Amazon na primer uporablja certificirani sistem embaliranja za enostavno odpiranje. Od leta 2008 je z ukinitvijo plastike in plastičnih trakov radikalno spremenil svoj pristop glede embaliranja 2 00  000 proizvodov 2  000 proizvajalcev, s čimer je zmanjšal porabo kartona za 5,4 milijona m2, omejil porabo generičnih materialov za 11  203,7 ton in zmanjšal celotno količino škatel za 4 10  000 m3. Za odpadno embalažo je v resnici odgovoren potrošnik, vendar pa bi moralo tudi proizvajalca oziroma vmesnega porabnika zanimati, kakšen del embalaže na koncu pristane v smeteh. |
| --- | --- |

3.10

Embaliranje proizvodov izpolnjuje številne potrebe in med drugim zajema zaščito proizvodov (preprečevanje loma, kvarjenja in kontaminacije), promocijske informacije (identifikacija proizvoda, znamčenje, priprava, uporaba, podatki o hranilni vrednosti, varnostne informacije), informacije o manipulaciji (prevoz in prikaz na prodajnih mestih) in zmanjševanje nastajanja odpadkov (energija za predelovanje, hrambo in prevoz). V okviru prizadevanj za zmanjšanje emisij CO2 je poleg tega izjemno pomembno tudi oblikovanje embalaže za čim boljši izkoristek razpoložljivega prostora pri transportu blaga. Pri zmanjševanju količine odpadkov se je povečala tudi vloga embalaže same, saj so spletna podjetja, kot je Amazon, postala izjemno veliki uporabniki embalaže, zato je treba odgovoriti na vprašanje o tem, kdo je „odgovorna stranka“.

Amazon na primer uporablja certificirani sistem embaliranja za enostavno odpiranje. Od leta 2008 je z ukinitvijo plastike in plastičnih trakov radikalno spremenil svoj pristop glede embaliranja 2 00  000 proizvodov 2  000 proizvajalcev, s čimer je zmanjšal porabo kartona za 5,4 milijona m2, omejil porabo generičnih materialov za 11  203,7 ton in zmanjšal celotno količino škatel za 4 10  000 m3. Za odpadno embalažo je v resnici odgovoren potrošnik, vendar pa bi moralo tudi proizvajalca oziroma vmesnega porabnika zanimati, kakšen del embalaže na koncu pristane v smeteh.

| 3.11 | V nadaljevanju navedena vprašanja je treba temeljito preučiti, kar bo omogočilo splošno razumevanje sedanjega stanja in prispevalo k morebitnim rešitvam, da bo lahko evropski sektor embaliranja z okoljskega vidika še naprej ostal konkurenčen in trajnosten ter tisočem delavcev, ki so od njega odvisni, zagotavljal dostojno delo. |
| --- | --- |

3.11

V nadaljevanju navedena vprašanja je treba temeljito preučiti, kar bo omogočilo splošno razumevanje sedanjega stanja in prispevalo k morebitnim rešitvam, da bo lahko evropski sektor embaliranja z okoljskega vidika še naprej ostal konkurenčen in trajnosten ter tisočem delavcev, ki so od njega odvisni, zagotavljal dostojno delo.

| 3.12 | Kakršne koli spremembe glede razpoložljivosti surovin bodo vplivale tako na ceno in dostopnost končnih embalažnih proizvodov, lahko pa tudi resno ogrozijo dejavnosti sektorja. Zato je treba preučiti dejavnike in trende na področju surovin ter s tem sektorju omogočiti predvidevanje prihodnjih sprememb, vendar brez s tem povezanih morebitnih motenj. Zaradi velikega povečanja stroškov surovin in zvišanja cen energije je na primer še zlasti pod pritiskom sektor proizvajalcev kovinske embalaže. |
| --- | --- |

3.12

Kakršne koli spremembe glede razpoložljivosti surovin bodo vplivale tako na ceno in dostopnost končnih embalažnih proizvodov, lahko pa tudi resno ogrozijo dejavnosti sektorja. Zato je treba preučiti dejavnike in trende na področju surovin ter s tem sektorju omogočiti predvidevanje prihodnjih sprememb, vendar brez s tem povezanih morebitnih motenj. Zaradi velikega povečanja stroškov surovin in zvišanja cen energije je na primer še zlasti pod pritiskom sektor proizvajalcev kovinske embalaže.

| 3.13 | Leta 2012 je Komisija predstavila pobudo za evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin, katere cilj je reševanje izzivov, povezanih z dobavo lesnih in mineralnih surovin. |
| --- | --- |

3.13

Leta 2012 je Komisija predstavila pobudo za evropsko partnerstvo za inovacije glede surovin, katere cilj je reševanje izzivov, povezanih z dobavo lesnih in mineralnih surovin.

| 3.14 | Zlasti povpraševanje iz Azije je povzročilo zvišanje cen sekundarnih surovin za papirno embalažo, saj proizvajalci s tem povezanih dodatnih stroškov ne morejo preprosto prenesti na svoje stranke. Povpraševanje s Kitajske je v veliki meri prispevalo k dvigu cene recikliranih materialov za embalažo iz papirja (cena odpadnega papirja se je od leta 2006 skoraj podvojila, medtem ko se je cena recikliranega papirja v istem obdobju zvišala za skoraj 50 %). Te cene se bodo verjetno povečevale tudi v prihodnje. |
| --- | --- |

3.14

Zlasti povpraševanje iz Azije je povzročilo zvišanje cen sekundarnih surovin za papirno embalažo, saj proizvajalci s tem povezanih dodatnih stroškov ne morejo preprosto prenesti na svoje stranke. Povpraševanje s Kitajske je v veliki meri prispevalo k dvigu cene recikliranih materialov za embalažo iz papirja (cena odpadnega papirja se je od leta 2006 skoraj podvojila, medtem ko se je cena recikliranega papirja v istem obdobju zvišala za skoraj 50 %). Te cene se bodo verjetno povečevale tudi v prihodnje.

4.   Potrebe in trendi v sektorju

| 4.1 | Po podatkih Eurostat podjetja, ki proizvajajo kovinsko embalažo (vključno z embalažo iz jekla in aluminija), v sektorju embaliranja v Evropi zaposlujejo okoli 60  000 ljudi od skupaj 3 55  000 zaposlenih v širši evropski jeklarski industriji. Po ocenah organizacije Metal Packaging Europe naj bi bilo v sektorju aluminija zaposlenih 80  000 ljudi, medtem ko je zaposlenih v celotni evropski vrednostni verigi aluminija 2 55  000. Toda število delovnih mest v sektorju se je zmanjšalo in se še naprej zmanjšuje, razlogi za to pa so združevanje v sektorju oziroma tuja konkurenca (4). |
| --- | --- |

4.1

Po podatkih Eurostat podjetja, ki proizvajajo kovinsko embalažo (vključno z embalažo iz jekla in aluminija), v sektorju embaliranja v Evropi zaposlujejo okoli 60  000 ljudi od skupaj 3 55  000 zaposlenih v širši evropski jeklarski industriji. Po ocenah organizacije Metal Packaging Europe naj bi bilo v sektorju aluminija zaposlenih 80  000 ljudi, medtem ko je zaposlenih v celotni evropski vrednostni verigi aluminija 2 55  000. Toda število delovnih mest v sektorju se je zmanjšalo in se še naprej zmanjšuje, razlogi za to pa so združevanje v sektorju oziroma tuja konkurenca (4).

| 4.2 | Izziv, pred katerim so delodajalci in delavci v tem sektorju v Evropi, je poskrbeti, da bo sektor še naprej konkurenčen, da bo v celoti izkoriščal tehnološke inovacije in da bo na okoljsko trajnosten način proizvajal blago visoke kakovosti. |
| --- | --- |

4.2

Izziv, pred katerim so delodajalci in delavci v tem sektorju v Evropi, je poskrbeti, da bo sektor še naprej konkurenčen, da bo v celoti izkoriščal tehnološke inovacije in da bo na okoljsko trajnosten način proizvajal blago visoke kakovosti.

| 4.3 | Tuja konkurenca še vedno povzroča slabšanje delovnih pogojev za delavce v tem sektorju, tj. ljudi, ki naj bi po naših pričakovanjih ustvarjali bogastvo, uporabljali inovativne tehnologije, predvsem pa skrbeli za nadaljnje delovanje sektorja in trajnostno prihodnost za prihodnje generacije. |
| --- | --- |

4.3

Tuja konkurenca še vedno povzroča slabšanje delovnih pogojev za delavce v tem sektorju, tj. ljudi, ki naj bi po naših pričakovanjih ustvarjali bogastvo, uporabljali inovativne tehnologije, predvsem pa skrbeli za nadaljnje delovanje sektorja in trajnostno prihodnost za prihodnje generacije.

| 4.4 | Evropski sektor embaliranja ima še vedno težave zaradi presežne zmogljivosti, to pa še povečuje vpliv tuje konkurence in negativno vpliva na plače in delovne pogoje. Trend upadanja zaposlovanja v sektorju ponazarja učinek konkurence in presežne zmogljivosti. |
| --- | --- |

4.4

Evropski sektor embaliranja ima še vedno težave zaradi presežne zmogljivosti, to pa še povečuje vpliv tuje konkurence in negativno vpliva na plače in delovne pogoje. Trend upadanja zaposlovanja v sektorju ponazarja učinek konkurence in presežne zmogljivosti.

| 4.5 | Sektor embaliranja ima lahko zaradi svojih zmogljivosti recikliranja materialov dodatne prednosti za evropska gospodarstva. Vse več embalaže se reciklira ali pa je že proizvedena iz recikliranih materialov iz drugih proizvodnih sektorjev. Okoljske prednosti recikliranja so seveda očitne in se redno pojavljajo v dokumentih Komisije. Toda sektor embaliranja lahko še izboljša stopnjo recikliranja v državah članicah. Obenem lahko s preprečevanjem izvoza odpadnega materiala sumljivega izvora in odrekanjem dostopa na evropske trge za uvoznike embalaže, ki ni v skladu z okoljsko dobro prakso, zapre zanko krožnega gospodarstva (5). Podjetja, ki proizvajajo kovinsko in aluminijasto embalažo in katerih proizvodi predstavljajo 16 % celotne količine aluminijastih proizvodov v Evropi, so odvisna tako od pridobivanja surovin (boksit) kot recikliranja odpadnih kovin. |
| --- | --- |

4.5

Sektor embaliranja ima lahko zaradi svojih zmogljivosti recikliranja materialov dodatne prednosti za evropska gospodarstva. Vse več embalaže se reciklira ali pa je že proizvedena iz recikliranih materialov iz drugih proizvodnih sektorjev. Okoljske prednosti recikliranja so seveda očitne in se redno pojavljajo v dokumentih Komisije. Toda sektor embaliranja lahko še izboljša stopnjo recikliranja v državah članicah. Obenem lahko s preprečevanjem izvoza odpadnega materiala sumljivega izvora in odrekanjem dostopa na evropske trge za uvoznike embalaže, ki ni v skladu z okoljsko dobro prakso, zapre zanko krožnega gospodarstva (5). Podjetja, ki proizvajajo kovinsko in aluminijasto embalažo in katerih proizvodi predstavljajo 16 % celotne količine aluminijastih proizvodov v Evropi, so odvisna tako od pridobivanja surovin (boksit) kot recikliranja odpadnih kovin.

| 4.6 | Značilen in pomemben vidik evropskega sektorja embaliranja je tudi zaščita potrošnikov z zagotavljanjem ključnih podatkov o proizvodih oziroma nasvetov o njihovi uporabi. Potrošniki upravičeno pričakujejo, da bo blago, ki ga kupijo, v embalaži zaščiteno, oziroma da bosta hrana in pijača shranjena v embalaži ter da bo embalaža preprečila zdravstvena tveganja, povezana s kontaminiranimi živili. Podobna pričakovanja imajo tudi trgovci na drobno, poleg tega pa bi morala embalaža blaga, ki ga prodajajo, kar najbolj podaljšati rok uporabnosti proizvodov. |
| --- | --- |

4.6

Značilen in pomemben vidik evropskega sektorja embaliranja je tudi zaščita potrošnikov z zagotavljanjem ključnih podatkov o proizvodih oziroma nasvetov o njihovi uporabi. Potrošniki upravičeno pričakujejo, da bo blago, ki ga kupijo, v embalaži zaščiteno, oziroma da bosta hrana in pijača shranjena v embalaži ter da bo embalaža preprečila zdravstvena tveganja, povezana s kontaminiranimi živili. Podobna pričakovanja imajo tudi trgovci na drobno, poleg tega pa bi morala embalaža blaga, ki ga prodajajo, kar najbolj podaljšati rok uporabnosti proizvodov.

| 4.7 | Prihodnja oblika in struktura panoge je bolj ali manj odvisna od inovacij in naložb na področju tehnologije: tiskanje v 3D je na primer priložnost tako za sektor kot za potrošnike, vendar pa bo to, ali bosta njegova uvedba v tem sektorju in nadaljnja uporaba uspešna, odvisno predvsem od sodelovanja znotraj sektorja ter od pričakovanj potrošnikov. Panoga mora izkoristiti prednosti razpoložljive tehnologije in se v pripravah na prihodnost prilagoditi dejanskemu stanju. |
| --- | --- |

4.7

Prihodnja oblika in struktura panoge je bolj ali manj odvisna od inovacij in naložb na področju tehnologije: tiskanje v 3D je na primer priložnost tako za sektor kot za potrošnike, vendar pa bo to, ali bosta njegova uvedba v tem sektorju in nadaljnja uporaba uspešna, odvisno predvsem od sodelovanja znotraj sektorja ter od pričakovanj potrošnikov. Panoga mora izkoristiti prednosti razpoložljive tehnologije in se v pripravah na prihodnost prilagoditi dejanskemu stanju.

| 4.8 | Dobra praksa za preoblikovanje sektorja in prilagoditev na spremembe se sicer stalno razvija, vendar je za to potrebna pomoč Evropskih institucij, da bi lahko te možnosti kar najbolj izkoristili. EU lahko ponudi podporo v obliki finančne pomoči ali z vzpostavitvijo foruma za nadaljnje razprave med socialnimi partnerji, sektor pa bi moral v tem procesu sodelovati z EU. |
| --- | --- |

4.8

Dobra praksa za preoblikovanje sektorja in prilagoditev na spremembe se sicer stalno razvija, vendar je za to potrebna pomoč Evropskih institucij, da bi lahko te možnosti kar najbolj izkoristili. EU lahko ponudi podporo v obliki finančne pomoči ali z vzpostavitvijo foruma za nadaljnje razprave med socialnimi partnerji, sektor pa bi moral v tem procesu sodelovati z EU.

| 4.9 | Trajnostne in izvedljive rešitve bo mogoče najti le, če bosta obe strani panoge sodelovali in če bo socialni dialog na nacionalni in evropski ravni omogočil takšno priložnost. Ustanovitev odbora sektorskega socialnega dialoga za sektor embaliranja je zato bistvenega pomena za začetek reševanja številnih vprašanj iz tega dokumenta. |
| --- | --- |

4.9

Trajnostne in izvedljive rešitve bo mogoče najti le, če bosta obe strani panoge sodelovali in če bo socialni dialog na nacionalni in evropski ravni omogočil takšno priložnost. Ustanovitev odbora sektorskega socialnega dialoga za sektor embaliranja je zato bistvenega pomena za začetek reševanja številnih vprašanj iz tega dokumenta.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Raziskava Evrobarometer 398, Notranji trg – oktober 2013.

1

(2)  MEMO-13-1151, Evropska komisija, citirano v sporočilu Komisije „Načrt za izpopolnitev enotnega trga za dostavo paketnih pošiljk“ (COM(2013) 886 final).

2

(3)  7 00  000 neposredno zaposlenih.

3

(4)  Podatki Eurostat za zadnje desetletje kažejo na stalno zmanjševanje števila delovnih mest v proizvodnji embalaže iz valovitega kartona ter plastične, kovinske, steklene in lesene embalaže. Število delovnih mest v teh podsektorjih embaliranja je od leta 2003 upadlo za 1,2 milijona.

4

(5)  Zakonodaja za zagotavljanje skladnosti materialov za embalažo z okoljskimi standardi sicer že obstaja, vendar pa se evropska embalažna podjetja ravnajo tudi po številnih smernicah za zmanjšanje emisij in spodbujanje okoljske dobre prakse. Neevropski konkurenti morajo spoštovati evropsko zakonodajo, ni pa nujno, da bodo upoštevali tudi te prostovoljne kodekse oziroma standarde, v skladu s katerimi poslujejo evropska podjetja.

5

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/39

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prispevku lesnopredelovalne industrije k ravnotežju ogljika

(mnenje na lastno pobudo)

(2015/C 230/06)

| Poročevalec: | Ludvík JÍROVEC |
| --- | --- |
| Soporočevalec: | Patrizio PESCI |

Poročevalec:

Ludvík JÍROVEC

Soporočevalec:

Patrizio PESCI

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 27. februarja 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Prispevek lesnopredelovalne industrije k ravnotežju ogljika.

Posvetovalna komisija za spremembe v industriji (CCMI), zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela dne 13. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 119 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Da bi kar najbolj povečali koristi, ki jih lesni izdelki prinašajo za ravnotežje ogljika, in okrepili konkurenčnost evropske lesnopredelovalne industrije (1) in njenih zmogljivosti za spodbujanje inovacij, je Evropski ekonomsko-socialni odbor pripravil naslednja priporočila. |
| --- | --- |

1.1

Da bi kar najbolj povečali koristi, ki jih lesni izdelki prinašajo za ravnotežje ogljika, in okrepili konkurenčnost evropske lesnopredelovalne industrije (1) in njenih zmogljivosti za spodbujanje inovacij, je Evropski ekonomsko-socialni odbor pripravil naslednja priporočila.

| 1.2 | EESO se zaveda, da evropska in nacionalna zakonodaja močno vplivata na lesnopredelovalno industrijo. Zato poziva države članice, naj proučijo možnosti za uporabo lesa kot okolju prijaznega materiala in s tem spodbudijo konkurenčnost sektorja, zaposlovanje in naložbe v raziskave in inovacije. |
| --- | --- |

1.2

EESO se zaveda, da evropska in nacionalna zakonodaja močno vplivata na lesnopredelovalno industrijo. Zato poziva države članice, naj proučijo možnosti za uporabo lesa kot okolju prijaznega materiala in s tem spodbudijo konkurenčnost sektorja, zaposlovanje in naložbe v raziskave in inovacije.

| 1.3 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi pripravi evropske smernice o oskrbi z lesom, da se poveča dobava lesa in spodbudi trajnostna uporaba lesnih virov. Vanje bi bilo treba vključiti tudi načela o gospodarni rabi virov. Upoštevati bi bilo treba priporočila iz smernic o dobrih praksah pri trajnostnem pridobivanju lesa v Evropi (2010) ter jih po potrebi nadalje razviti. |
| --- | --- |

1.3

EESO poziva Evropsko komisijo, naj v posvetovanju z zainteresiranimi stranmi pripravi evropske smernice o oskrbi z lesom, da se poveča dobava lesa in spodbudi trajnostna uporaba lesnih virov. Vanje bi bilo treba vključiti tudi načela o gospodarni rabi virov. Upoštevati bi bilo treba priporočila iz smernic o dobrih praksah pri trajnostnem pridobivanju lesa v Evropi (2010) ter jih po potrebi nadalje razviti.

| 1.4 | EESO opozarja na pomen črtanja palet in predelanega lesa, ki so ga zavrgli potrošniki, iz opredelitve terciarne biomase. |
| --- | --- |

1.4

EESO opozarja na pomen črtanja palet in predelanega lesa, ki so ga zavrgli potrošniki, iz opredelitve terciarne biomase.

| 1.5 | Kot je EESO poudaril že v mnenju na lastno pobudo o možnostih in izzivih za bolj konkurenčen evropski lesnopredelovalni in pohištveni sektor, ki je bilo sprejeto oktobra 2011 (2) in v skladu z načeli, ki jih je Komisija opredelila v nedavnem sporočilu z naslovom Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov, bo načelo „kaskadne uporabe“ (uporaba, ponovna uporaba, reciklaža, pridobivanje energije) – če je to izvedljivo z gospodarskega in tehničnega vidika ob upoštevanju posebnih nacionalnih in regionalnih značilnosti – predstavljalo najboljši način za uporabo lesa, ki je čim bolj gospodarna z viri. EESO izraža zadovoljstvo, da je na podlagi njegovega poziva k priznanju pomena kaskadnega načela pri uporabi lesa to načelo bilo vključeno v več dokumentov EU, kot so sporočilo za oživitev evropske industrije, sporočilo o novi gozdarski strategiji EU, delovni dokument služb Komisije A Blueprint for the EU forest-based industries (woodworking, furniture, pulp & paper manufacturing and converting, printing) (Načrt za industrijo EU, ki temelji na gozdarstvu (obdelava lesa, proizvodnja in predelava pohištva, celuloze in papirja, tiskanje)), ki spremlja sporočilo o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor. Vendar EESO ne more podpreti zamisli o pravno zavezujočih predpisih ter se zavzema za pristop, ki temelji na načelih odprtega trga, in svobodo tržnih udeležencev. |
| --- | --- |

1.5

Kot je EESO poudaril že v mnenju na lastno pobudo o možnostih in izzivih za bolj konkurenčen evropski lesnopredelovalni in pohištveni sektor, ki je bilo sprejeto oktobra 2011 (2) in v skladu z načeli, ki jih je Komisija opredelila v nedavnem sporočilu z naslovom Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov, bo načelo „kaskadne uporabe“ (uporaba, ponovna uporaba, reciklaža, pridobivanje energije) – če je to izvedljivo z gospodarskega in tehničnega vidika ob upoštevanju posebnih nacionalnih in regionalnih značilnosti – predstavljalo najboljši način za uporabo lesa, ki je čim bolj gospodarna z viri. EESO izraža zadovoljstvo, da je na podlagi njegovega poziva k priznanju pomena kaskadnega načela pri uporabi lesa to načelo bilo vključeno v več dokumentov EU, kot so sporočilo za oživitev evropske industrije, sporočilo o novi gozdarski strategiji EU, delovni dokument služb Komisije A Blueprint for the EU forest-based industries (woodworking, furniture, pulp & paper manufacturing and converting, printing) (Načrt za industrijo EU, ki temelji na gozdarstvu (obdelava lesa, proizvodnja in predelava pohištva, celuloze in papirja, tiskanje)), ki spremlja sporočilo o novi gozdarski strategiji EU: za gozdove in gozdarski sektor. Vendar EESO ne more podpreti zamisli o pravno zavezujočih predpisih ter se zavzema za pristop, ki temelji na načelih odprtega trga, in svobodo tržnih udeležencev.

| 1.6 | Med možnostmi upravljanja z gradbenimi materiali bi morali biti tudi ukrepi, s katerimi bi preprečevali, da material, ki ga je mogoče reciklirati, kot na primer les, pristane na odpadu. Komisijo in zainteresirane deležnike zato poziva, naj oblikujejo smernice in priporočila o zbiranju lesnih odpadkov ter rešitve za ravnanje z lesom, ki ga potrošniki zavržejo. |
| --- | --- |

1.6

Med možnostmi upravljanja z gradbenimi materiali bi morali biti tudi ukrepi, s katerimi bi preprečevali, da material, ki ga je mogoče reciklirati, kot na primer les, pristane na odpadu. Komisijo in zainteresirane deležnike zato poziva, naj oblikujejo smernice in priporočila o zbiranju lesnih odpadkov ter rešitve za ravnanje z lesom, ki ga potrošniki zavržejo.

| 1.7 | EESO poziva Komisijo, naj uvede standard, ki bo ustrezno odražal zvočne značilnosti zaprtih prostorov, glede na to da ima les lahko pomembno vlogo pri zvočni izolaciji. Z lesom se lahko prostori izolirajo pred zunanjim hrupom in zmanjša odmevni čas. Treba bi bilo raziskati nadaljnje možnosti za uporabo lesa. |
| --- | --- |

1.7

EESO poziva Komisijo, naj uvede standard, ki bo ustrezno odražal zvočne značilnosti zaprtih prostorov, glede na to da ima les lahko pomembno vlogo pri zvočni izolaciji. Z lesom se lahko prostori izolirajo pred zunanjim hrupom in zmanjša odmevni čas. Treba bi bilo raziskati nadaljnje možnosti za uporabo lesa.

| 1.8 | EESO poziva države članice in zainteresirane deležnike, naj oblikujejo nacionalne akcijske načrte za povečanje uporabe lesa v stavbah in zeleni infrastrukturi. V izvajanje teh akcijskih načrtov je treba neposredno vključiti lokalne oblasti. |
| --- | --- |

1.8

EESO poziva države članice in zainteresirane deležnike, naj oblikujejo nacionalne akcijske načrte za povečanje uporabe lesa v stavbah in zeleni infrastrukturi. V izvajanje teh akcijskih načrtov je treba neposredno vključiti lokalne oblasti.

| 1.9 | Ker gradbeniki in arhitekti niso tako dobro seznanjeni z lesom kot z drugimi materiali, EESO poziva države članice, naj oblikujejo pobude za spodbujanje uporabe lesa. Prav tako poziva predstavnike evropske lesnopredelovalne industrije in evropske socialne partnerje, naj oblikujejo usklajene nacionalne kampanje, da bi izboljšali privlačnost te industrije. |
| --- | --- |

1.9

Ker gradbeniki in arhitekti niso tako dobro seznanjeni z lesom kot z drugimi materiali, EESO poziva države članice, naj oblikujejo pobude za spodbujanje uporabe lesa. Prav tako poziva predstavnike evropske lesnopredelovalne industrije in evropske socialne partnerje, naj oblikujejo usklajene nacionalne kampanje, da bi izboljšali privlačnost te industrije.

2.   Opis evropskega lesnopredelovalnega sektorja. Izzivi in priložnosti. Morebitni učinek zakonodaje EU na konkurenčnost sektorja.

| 2.1 | Evropska lesnopredelovalna industrija ustvari letno okoli 122 milijard EUR prometa, pri čemer znaša vrednost njene proizvodnje več kot 115 milijard EUR. Po podatkih Eurostata je bilo leta 2012 na področju predelave lesa dejavnih več kot 3 11  000 podjetij. Okoli 1 26  000 podjetij je delovalo tudi v pohištveni industriji. Med lesnopredelovalnimi panogami v ožjem smislu se je kakih 40  000 podjetij ukvarjalo z žaganjem, medtem ko so ostali podsektorji predelave lesa šteli približno 1 45  000 podjetij. Kljub izboljšavam te številke morda ne odražajo dejanskih razmer, saj mala podjetja zaradi različnih meril, ki jih imajo države članice pri poročanju, včasih niso upoštevana. V pohištvenem sektorju in sektorju gradbenih elementov namreč deluje precej malih podjetij in ocenimo lahko, da se s predelavo lesa pravzaprav ukvarja več kot 3 75  000 podjetij. |
| --- | --- |

2.1

Evropska lesnopredelovalna industrija ustvari letno okoli 122 milijard EUR prometa, pri čemer znaša vrednost njene proizvodnje več kot 115 milijard EUR. Po podatkih Eurostata je bilo leta 2012 na področju predelave lesa dejavnih več kot 3 11  000 podjetij. Okoli 1 26  000 podjetij je delovalo tudi v pohištveni industriji. Med lesnopredelovalnimi panogami v ožjem smislu se je kakih 40  000 podjetij ukvarjalo z žaganjem, medtem ko so ostali podsektorji predelave lesa šteli približno 1 45  000 podjetij. Kljub izboljšavam te številke morda ne odražajo dejanskih razmer, saj mala podjetja zaradi različnih meril, ki jih imajo države članice pri poročanju, včasih niso upoštevana. V pohištvenem sektorju in sektorju gradbenih elementov namreč deluje precej malih podjetij in ocenimo lahko, da se s predelavo lesa pravzaprav ukvarja več kot 3 75  000 podjetij.

| 2.2 | Leta 2012 se je število delovnih mest v lesnopredelovalni industriji močno zmanjšalo po vsej EU. Povprečni padec je znašal 4,4 %, vendar so se vrednosti gibale od –3,2 % v Nemčiji pa do kar –13,7 % v Španiji. Na Hrvaškem in Danskem je število delovnih mest najbolj poraslo, medtem ko so v Španiji (–13,7 %), na Cipru (–13,1 %) in Slovaškem (–11,5 %) zabeležili največje padce v letu 2012.
  Evropske in nacionalne politike močno vplivajo na konkurenčnost lesnopredelovalne industrije. Kot je poudarjeno v Poročilu o evropski konkurenčnosti za leto 2014, so stroški proizvodnje, dela in surovin v Evropi znatno višji kot v mnogih drugih regijah, kar za večino sektorja pomeni veliko tveganje selitve. Evropa bi zato morala zahtevati, da za izdelke, ki vstopajo na trg EU, veljajo enaki socialni, okoljski in varnostni standardi kot za tiste, ki so proizvedeni v Evropi. EESO poleg tega poudarja dejstvo, da se evropska lesnopredelovalna industrija še vedno sooča s pomembnim porastom stroškov proizvodnje, zlasti zaradi smole in energije. Stroški energije so trikrat višji kot v ZDA. |
| --- | --- |

2.2

Leta 2012 se je število delovnih mest v lesnopredelovalni industriji močno zmanjšalo po vsej EU. Povprečni padec je znašal 4,4 %, vendar so se vrednosti gibale od –3,2 % v Nemčiji pa do kar –13,7 % v Španiji. Na Hrvaškem in Danskem je število delovnih mest najbolj poraslo, medtem ko so v Španiji (–13,7 %), na Cipru (–13,1 %) in Slovaškem (–11,5 %) zabeležili največje padce v letu 2012.

Evropske in nacionalne politike močno vplivajo na konkurenčnost lesnopredelovalne industrije. Kot je poudarjeno v Poročilu o evropski konkurenčnosti za leto 2014, so stroški proizvodnje, dela in surovin v Evropi znatno višji kot v mnogih drugih regijah, kar za večino sektorja pomeni veliko tveganje selitve. Evropa bi zato morala zahtevati, da za izdelke, ki vstopajo na trg EU, veljajo enaki socialni, okoljski in varnostni standardi kot za tiste, ki so proizvedeni v Evropi. EESO poleg tega poudarja dejstvo, da se evropska lesnopredelovalna industrija še vedno sooča s pomembnim porastom stroškov proizvodnje, zlasti zaradi smole in energije. Stroški energije so trikrat višji kot v ZDA.

| 2.3 | Razvoj energije iz obnovljivih virov in s tem povezane subvencije zmanjšujejo razpoložljivost lesnih surovin in zvišujejo njihovo ceno. Leta 2012 je bilo po ocenah okoli 15 % ali 182 milijonov m3 vsega lesa, posekanega v državah članicah Ekonomske komisije ZN za Evropo (ECE), porabljenega za kurjavo. Iz najnovejšega skupnega poročila o energiji iz lesa, ki sta ga skupaj pripravili omenjena komisija in Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (JWEE 2011), je razbrati, da je energija iz lesa poglavitni element pri energiji iz obnovljivih virov, saj predstavlja kar 38,4 % vseh obnovljivih virov. Po navedbah nedavne evropske študije o ponudbi lesnih surovin v evropskih lesnopredelovalnih panogah in povpraševanju po njih, ki jo je za Evropsko komisijo opravilo podjetje Indufor (3), „bo – če naj bi dosegli cilj glede energije iz obnovljivih virov do leta 2020 – količina lesa, porabljena v EU za energetske namene, enaka današnji skupni količini posekanega lesa. Do leta 2016 bo nastal primanjkljaj 63 mio. m3 lesa v primerjavi s potrebami po lesu, ki jih države članice EU pričakujejo glede na nacionalne akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov.“ |
| --- | --- |

2.3

Razvoj energije iz obnovljivih virov in s tem povezane subvencije zmanjšujejo razpoložljivost lesnih surovin in zvišujejo njihovo ceno. Leta 2012 je bilo po ocenah okoli 15 % ali 182 milijonov m3 vsega lesa, posekanega v državah članicah Ekonomske komisije ZN za Evropo (ECE), porabljenega za kurjavo. Iz najnovejšega skupnega poročila o energiji iz lesa, ki sta ga skupaj pripravili omenjena komisija in Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo (JWEE 2011), je razbrati, da je energija iz lesa poglavitni element pri energiji iz obnovljivih virov, saj predstavlja kar 38,4 % vseh obnovljivih virov. Po navedbah nedavne evropske študije o ponudbi lesnih surovin v evropskih lesnopredelovalnih panogah in povpraševanju po njih, ki jo je za Evropsko komisijo opravilo podjetje Indufor (3), „bo – če naj bi dosegli cilj glede energije iz obnovljivih virov do leta 2020 – količina lesa, porabljena v EU za energetske namene, enaka današnji skupni količini posekanega lesa. Do leta 2016 bo nastal primanjkljaj 63 mio. m3 lesa v primerjavi s potrebami po lesu, ki jih države članice EU pričakujejo glede na nacionalne akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov.“

| 2.4 | Ob upoštevanju novega evropskega sporočila o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 ter zahtev po povečanju deleža energije iz obnovljivih virov na vsaj 27 % do leta 2030 EESO meni, da je bistveno preučiti različne načine za izboljšanje pridobivanja lesa v EU na primer z upoštevanjem priporočil v smernicah o dobri praksi pri trajnostnem pridobivanju lesa v Evropi, ki so bile objavljene leta 2010, in opredelili rešitve, s katerimi bi se izognili morebitnemu izkrivljanju konkurence med različnimi uporabniki virov biomase. |
| --- | --- |

2.4

Ob upoštevanju novega evropskega sporočila o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030 ter zahtev po povečanju deleža energije iz obnovljivih virov na vsaj 27 % do leta 2030 EESO meni, da je bistveno preučiti različne načine za izboljšanje pridobivanja lesa v EU na primer z upoštevanjem priporočil v smernicah o dobri praksi pri trajnostnem pridobivanju lesa v Evropi, ki so bile objavljene leta 2010, in opredelili rešitve, s katerimi bi se izognili morebitnemu izkrivljanju konkurence med različnimi uporabniki virov biomase.

| 2.5 | EESO zato poziva države članice, naj ocenijo količino lesne biomase v državi ali regiji, ki je zagotovo na voljo za uporabo v energetske namene, in količine biomase, ki jo lesnopredelovalna industrija že uporablja kot surovino. |
| --- | --- |

2.5

EESO zato poziva države članice, naj ocenijo količino lesne biomase v državi ali regiji, ki je zagotovo na voljo za uporabo v energetske namene, in količine biomase, ki jo lesnopredelovalna industrija že uporablja kot surovino.

| 2.6 | EESO poleg tega obžaluje nadaljnji obstoj določb v številnih državah članicah, ki omejujejo uporabo lesa v večnadstropnih stavbah, kot tudi diskriminatorne predpise o požarni varnosti. Predpisi o požarni varnosti so v mnogih državah glavna ovira za uporabo lesa v stavbah. Sicer so oblikovani evropski standardi za požarno varnost v stavbah, vendar to področje ostaja v nacionalni pristojnosti. Te predpise bi bilo treba nemudoma odpraviti, saj očitno predstavljajo tržne ovire za širjenje lesnih izdelkov v gradbeništvu (4). |
| --- | --- |

2.6

EESO poleg tega obžaluje nadaljnji obstoj določb v številnih državah članicah, ki omejujejo uporabo lesa v večnadstropnih stavbah, kot tudi diskriminatorne predpise o požarni varnosti. Predpisi o požarni varnosti so v mnogih državah glavna ovira za uporabo lesa v stavbah. Sicer so oblikovani evropski standardi za požarno varnost v stavbah, vendar to področje ostaja v nacionalni pristojnosti. Te predpise bi bilo treba nemudoma odpraviti, saj očitno predstavljajo tržne ovire za širjenje lesnih izdelkov v gradbeništvu (4).

| 2.7 | EESO tudi obžaluje, da sta bila evropski sektor lesnih plošč in žagarski sektor umaknjena s seznama sektorjev, ki jih ogroža selitev virov ogljika. To bo v omenjenih proizvodnih sektorjih najverjetneje še okrepilo selitev v države zunaj EU. Bistveno je, da zadevna sektorja ohranimo na seznamu, saj bi tako zmanjšali negativni učinek pritiska konkurence, pod katerim so se zaradi izjemnega povišanja stroškov lesa, do katerega je prišlo zaradi tekmovanja s sektorjem energije iz biomase, znašla vsa podjetja. Od leta 2008 do 2013 je samo evropska industrija lesnih plošč zaprla 51 obratov, zaradi česar je prišlo do zmanjšanja zmogljivosti za 10  386 mio. m3. Nekatere od proizvodnih linij, ki so jih zaprli, so nato razstavili in jih ponovno sestavili zunaj Evropske unije. Ohranitev proizvodnih panog znotraj evropskih meja mora biti prednostna naloga za vse oblikovalce politik, še zlasti za Evropsko komisijo. Zadevne generalne direktorate Evropske komisije zato pozivamo, naj sprejmejo ukrepe za zagotavljanje konkurenčnosti evropske industrije in preprečevanje selitev proizvodnih podjetij. |
| --- | --- |

2.7

EESO tudi obžaluje, da sta bila evropski sektor lesnih plošč in žagarski sektor umaknjena s seznama sektorjev, ki jih ogroža selitev virov ogljika. To bo v omenjenih proizvodnih sektorjih najverjetneje še okrepilo selitev v države zunaj EU. Bistveno je, da zadevna sektorja ohranimo na seznamu, saj bi tako zmanjšali negativni učinek pritiska konkurence, pod katerim so se zaradi izjemnega povišanja stroškov lesa, do katerega je prišlo zaradi tekmovanja s sektorjem energije iz biomase, znašla vsa podjetja. Od leta 2008 do 2013 je samo evropska industrija lesnih plošč zaprla 51 obratov, zaradi česar je prišlo do zmanjšanja zmogljivosti za 10  386 mio. m3. Nekatere od proizvodnih linij, ki so jih zaprli, so nato razstavili in jih ponovno sestavili zunaj Evropske unije. Ohranitev proizvodnih panog znotraj evropskih meja mora biti prednostna naloga za vse oblikovalce politik, še zlasti za Evropsko komisijo. Zadevne generalne direktorate Evropske komisije zato pozivamo, naj sprejmejo ukrepe za zagotavljanje konkurenčnosti evropske industrije in preprečevanje selitev proizvodnih podjetij.

| 2.8 | Učinkovit ukrep za zagotavljanje konkurenčnosti evropskih industrijskih panog in preprečevanje selitev proizvodnje bi bil lahko nov energetsko-ogljični davek, ki bi odpravil diskriminacijo evropskih proizvajalcev. |
| --- | --- |

2.8

Učinkovit ukrep za zagotavljanje konkurenčnosti evropskih industrijskih panog in preprečevanje selitev proizvodnje bi bil lahko nov energetsko-ogljični davek, ki bi odpravil diskriminacijo evropskih proizvajalcev.

3.   Povečanje uporabe lesnih izdelkov za zmanjšanje emisij CO2 v boju proti podnebnim spremembam

| 3.1 | Globalno segrevanje je pomembna politična tema, saj močno vpliva na zdravje ljudi in naravne vire. Izbira materialov, ki jih uporabljamo, lahko močno vpliva na emisije ogljikovega dioksida, ki so eden od glavnih krivcev za globalno segrevanje. Izdelki, ki so označeni z izrazi, kot so „zeleno“ in/ali „okolju prijazno“, so pri proizvajalcih in potrošnikih vse bolje sprejeti, podpirajo pa jih tudi nacionalne in evropske politike. EESO meni, da so ocene življenjskega cikla (5) ustrezno orodje za prihodnje ravnanje z okoljem. |
| --- | --- |

3.1

Globalno segrevanje je pomembna politična tema, saj močno vpliva na zdravje ljudi in naravne vire. Izbira materialov, ki jih uporabljamo, lahko močno vpliva na emisije ogljikovega dioksida, ki so eden od glavnih krivcev za globalno segrevanje. Izdelki, ki so označeni z izrazi, kot so „zeleno“ in/ali „okolju prijazno“, so pri proizvajalcih in potrošnikih vse bolje sprejeti, podpirajo pa jih tudi nacionalne in evropske politike. EESO meni, da so ocene življenjskega cikla (5) ustrezno orodje za prihodnje ravnanje z okoljem.

| 3.2 | Evropa lahko znatno zmanjša emisije CO2, tako da poveča ponore ogljika, ki jih ustvarjajo gozdovi (z izboljšanjem njihovega upravljanja), in uporabo trajnostno proizvedenih lesnih izdelkov. Znanstveno je dokazano, da uporaba lesnih izdelkov v gradbeništvu in vsakdanjem življenju pozitivno učinkuje na podnebje. Količina ogljika, shranjenega v drevesih in lesnih izdelkih, je odvisna od drevesne vrste, pogojev rasti (okolje), starosti drevesa in gostote sosednjih dreves. Kakor koli že, dokazano je bilo, da z uporabo lesa namesto drugega gradbenega materiala v povprečju prihranimo kar 0,75 do 1 t CO2 na kubični meter. Poleg tega se v 1 m3 lesa shrani še 0,9 t CO2. |
| --- | --- |

3.2

Evropa lahko znatno zmanjša emisije CO2, tako da poveča ponore ogljika, ki jih ustvarjajo gozdovi (z izboljšanjem njihovega upravljanja), in uporabo trajnostno proizvedenih lesnih izdelkov. Znanstveno je dokazano, da uporaba lesnih izdelkov v gradbeništvu in vsakdanjem življenju pozitivno učinkuje na podnebje. Količina ogljika, shranjenega v drevesih in lesnih izdelkih, je odvisna od drevesne vrste, pogojev rasti (okolje), starosti drevesa in gostote sosednjih dreves. Kakor koli že, dokazano je bilo, da z uporabo lesa namesto drugega gradbenega materiala v povprečju prihranimo kar 0,75 do 1 t CO2 na kubični meter. Poleg tega se v 1 m3 lesa shrani še 0,9 t CO2.

| 3.3 | V nedavni študiji z naslovom Ogljik, fosilna goriva in blažitev izgube biotske raznovrstnosti z lesom in gozdovi
   (6), ki so jo izvedli na univerzi Yale, so ugotovili, da bi večja uporaba lesa pri gradnji stavb in mostov močno zmanjšala svetovne emisije ogljikovega dioksida in porabo fosilnih goriv. Po navedbah raziskovalcev bi povečanje uporabe lesnih izdelkov na 34 % imelo korenite in pozitivne učinke. S shranjevanjem CO2 v celulozo in lignin v lesnih izdelkih bi se bilo mogoče izogniti od 14 do 31 % svetovnih emisij CO2. |
| --- | --- |

3.3

V nedavni študiji z naslovom Ogljik, fosilna goriva in blažitev izgube biotske raznovrstnosti z lesom in gozdovi
   (6), ki so jo izvedli na univerzi Yale, so ugotovili, da bi večja uporaba lesa pri gradnji stavb in mostov močno zmanjšala svetovne emisije ogljikovega dioksida in porabo fosilnih goriv. Po navedbah raziskovalcev bi povečanje uporabe lesnih izdelkov na 34 % imelo korenite in pozitivne učinke. S shranjevanjem CO2 v celulozo in lignin v lesnih izdelkih bi se bilo mogoče izogniti od 14 do 31 % svetovnih emisij CO2.

| 3.4 | EESO poziva Evropsko komisijo, naj podpre države članice in evropsko gozdarstvo pri določanju in uvajanju ukrepov in morebitnih spodbud za uporabo pridelanih lesnih proizvodov z dolgim življenjskim ciklom (7). Dlje ko se les uporablja in ponovno uporablja, dlje je v njem ujet ogljikov dioksid. Odpadni lesni material (v ožjem smislu) je mogoče zmanjšati na minimum, saj je vse dele lesa mogoče učinkovito (ponovno) uporabiti, konec koncev pa ga je v vsakem trenutku mogoče s kurjenjem porabiti za energijo (8). Če se želimo v Evropi učinkovito spopasti s podnebnimi spremembami, bi morale države članice in evropske institucije spodbujati uporabo lesnih izdelkov in oblikovati ugoden politični okvir, v katerem bo življenjski cikel lesa čim daljši. |
| --- | --- |

3.4

EESO poziva Evropsko komisijo, naj podpre države članice in evropsko gozdarstvo pri določanju in uvajanju ukrepov in morebitnih spodbud za uporabo pridelanih lesnih proizvodov z dolgim življenjskim ciklom (7). Dlje ko se les uporablja in ponovno uporablja, dlje je v njem ujet ogljikov dioksid. Odpadni lesni material (v ožjem smislu) je mogoče zmanjšati na minimum, saj je vse dele lesa mogoče učinkovito (ponovno) uporabiti, konec koncev pa ga je v vsakem trenutku mogoče s kurjenjem porabiti za energijo (8). Če se želimo v Evropi učinkovito spopasti s podnebnimi spremembami, bi morale države članice in evropske institucije spodbujati uporabo lesnih izdelkov in oblikovati ugoden politični okvir, v katerem bo življenjski cikel lesa čim daljši.

4.   Les v gradbeništvu

| 4.1 | Gradnja in uporaba stavb močno vplivata na okolje. V svetovnem merilu gre stavbam pripisati 20 % vse porabe vode, 25 do 40 % vse porabe energije ter 30 do 40 % vseh emisij toplogrednih plinov. Ker izbira proizvodov za njihovo gradnjo ali obnovo močno vpliva tudi na okolje, EESO priznava, da ima les pomembno vlogo pri razvoju trajnostnih in okolju prijaznih stavb. Priložnosti, povezane z uporabo lesa v gradbeništvu, ne izkoriščamo v celoti, zaradi česar je prizadeta konkurenčnost lesnopredelovalne industrije. EESO želi analizirati, kako je mogoče izboljšati te razmere, ne da bi to negativno vplivalo na druge materiale. |
| --- | --- |

4.1

Gradnja in uporaba stavb močno vplivata na okolje. V svetovnem merilu gre stavbam pripisati 20 % vse porabe vode, 25 do 40 % vse porabe energije ter 30 do 40 % vseh emisij toplogrednih plinov. Ker izbira proizvodov za njihovo gradnjo ali obnovo močno vpliva tudi na okolje, EESO priznava, da ima les pomembno vlogo pri razvoju trajnostnih in okolju prijaznih stavb. Priložnosti, povezane z uporabo lesa v gradbeništvu, ne izkoriščamo v celoti, zaradi česar je prizadeta konkurenčnost lesnopredelovalne industrije. EESO želi analizirati, kako je mogoče izboljšati te razmere, ne da bi to negativno vplivalo na druge materiale.

| 4.2 | Les je že dolgo uveljavljen kot okolju prijazen material široke palete izdelkov. Ocene življenjskega cikla po vsem svetu so pokazale, da lesni izdelki prinašajo velike okoljske koristi. Les je edini popolnoma obnovljiv gradbeni material, poleg tega pa shranjuje CO2 in deluje kot naravna izolacija zaradi zračnih žepkov v svoji celični strukturi. Je varen, trpežen in zanesljiv material, tudi v zelo stresnih pogojih, kot so hurikani in potresi, pa tudi pri požarih. |
| --- | --- |

4.2

Les je že dolgo uveljavljen kot okolju prijazen material široke palete izdelkov. Ocene življenjskega cikla po vsem svetu so pokazale, da lesni izdelki prinašajo velike okoljske koristi. Les je edini popolnoma obnovljiv gradbeni material, poleg tega pa shranjuje CO2 in deluje kot naravna izolacija zaradi zračnih žepkov v svoji celični strukturi. Je varen, trpežen in zanesljiv material, tudi v zelo stresnih pogojih, kot so hurikani in potresi, pa tudi pri požarih.

| 4.3 | Možnosti upravljanja z izrabljenimi gradbenimi materiali vključujejo ponovno uporabo, recikliranje in predelavo. Trenutne razmere kažejo, da se veliko gradbenih odpadkov še vedno odpelje na odlagališča, zaradi česar se povečuje breme, povezano z odlaganjem odpadkov in upravljanjem odlagališč. Materiale, kot je les, je mogoče neposredno predelati v enak izdelek za ponovno uporabo ali iz njih izdelati kak drug uporaben izdelek. EESO opozarja, da recikliranje zahteva predelavo, ki običajno ni ekonomsko upravičena, razen če je v bližini vira materiala organizirano učinkovito zbiranje. Komisijo EU in vključene deležnike zato poziva, naj na nacionalni ravni popišejo vse obstoječe primere dobre prakse, da bi oblikovali smernice in priporočila o zbiranju lesnih odpadkov ter rešitve za ravnanje z lesom, ki ga potrošniki zavržejo. Z zmanjšanjem in recikliranjem gradbenih materialov in materialov, nastalih pri rušenju, lahko zmanjšamo tudi celotne stroške gradnje in odstranitve. |
| --- | --- |

4.3

Možnosti upravljanja z izrabljenimi gradbenimi materiali vključujejo ponovno uporabo, recikliranje in predelavo. Trenutne razmere kažejo, da se veliko gradbenih odpadkov še vedno odpelje na odlagališča, zaradi česar se povečuje breme, povezano z odlaganjem odpadkov in upravljanjem odlagališč. Materiale, kot je les, je mogoče neposredno predelati v enak izdelek za ponovno uporabo ali iz njih izdelati kak drug uporaben izdelek. EESO opozarja, da recikliranje zahteva predelavo, ki običajno ni ekonomsko upravičena, razen če je v bližini vira materiala organizirano učinkovito zbiranje. Komisijo EU in vključene deležnike zato poziva, naj na nacionalni ravni popišejo vse obstoječe primere dobre prakse, da bi oblikovali smernice in priporočila o zbiranju lesnih odpadkov ter rešitve za ravnanje z lesom, ki ga potrošniki zavržejo. Z zmanjšanjem in recikliranjem gradbenih materialov in materialov, nastalih pri rušenju, lahko zmanjšamo tudi celotne stroške gradnje in odstranitve.

| 4.4 | Gradbeništvo je največji porabnik lesnih izdelkov. Na Finskem se na primer 70 do 80 % domačih lesnih izdelkov uporabi v gradbeništvu. Skeletna gradnja se je okrepila v številnih evropskih državah, zlasti v Združenem kraljestvu, na Irskem in v Franciji. EESO priznava, da uporaba lesa lahko prispeva k razvoju zelenega gospodarstva, in meni, da jo je treba zato spodbujati. |
| --- | --- |

4.4

Gradbeništvo je največji porabnik lesnih izdelkov. Na Finskem se na primer 70 do 80 % domačih lesnih izdelkov uporabi v gradbeništvu. Skeletna gradnja se je okrepila v številnih evropskih državah, zlasti v Združenem kraljestvu, na Irskem in v Franciji. EESO priznava, da uporaba lesa lahko prispeva k razvoju zelenega gospodarstva, in meni, da jo je treba zato spodbujati.

| 4.5 | EESO priznava, da je poznavanje prednosti uporabe lesa v gradbeništvu dokaj omejeno. To ne velja zgolj za arhitekte, temveč tudi za končne uporabnike, ki pogosto niso dovolj seznanjeni z lastnostmi lesa. Zaradi omejenega znanja o lesu se ta uporablja le v omejeni meri, kar slabo vpliva tudi na predstave o lesu. Tudi pomanjkanje usposobljenih delavcev na področju skeletne gradnje stavb ovira razvoj te gradbene metode v številnih evropskih državah. |
| --- | --- |

4.5

EESO priznava, da je poznavanje prednosti uporabe lesa v gradbeništvu dokaj omejeno. To ne velja zgolj za arhitekte, temveč tudi za končne uporabnike, ki pogosto niso dovolj seznanjeni z lastnostmi lesa. Zaradi omejenega znanja o lesu se ta uporablja le v omejeni meri, kar slabo vpliva tudi na predstave o lesu. Tudi pomanjkanje usposobljenih delavcev na področju skeletne gradnje stavb ovira razvoj te gradbene metode v številnih evropskih državah.

| 4.6 | EESO poziva evropske lesnopredelovalne panoge in zadevne socialne partnerje, naj oblikujejo usklajene kampanje obveščanja, da bi izboljšali privlačnost tega sektorja. Mlade bi bilo treba spodbuditi, da se usmerijo v programe izobraževanja in usposabljanja, ki jih bodo ustrezno pripravili na poklicno pot v lesnopredelovalni industriji. |
| --- | --- |

4.6

EESO poziva evropske lesnopredelovalne panoge in zadevne socialne partnerje, naj oblikujejo usklajene kampanje obveščanja, da bi izboljšali privlačnost tega sektorja. Mlade bi bilo treba spodbuditi, da se usmerijo v programe izobraževanja in usposabljanja, ki jih bodo ustrezno pripravili na poklicno pot v lesnopredelovalni industriji.

5.   Socialni vidiki spodbujanja uporabe lesnih materialov in krepitve vloge lesnopredelovalnih panog v gospodarstvu
   (9)

| 5.1 | EESO poudarja, da se večina lesarskih delavcev usposablja na delovnem mestu, kjer se spretnosti in znanja učijo neformalno od izkušenih delavcev. Večina lesarskih delavcev se osnovnih strojnih opravil in delovnih nalog nauči v nekaj mesecih, zato da postanejo izkušeni lesarski delavci, pa je sta pogosto potrebni najmanj dve leti. Delovna mesta se ustvarjajo tudi z zagotavljanjem izobraževanja in usposabljanja, prilagojenega potrebam in zahtevam trga dela. EESO poleg tega znova poudarja, da bodo programi za raziskave in inovacije spodbudili zaposlovanje in rast v EU. Zato se lesnopredelovalno industrijo spodbuja k izkoriščanju možnosti, ki so na voljo v okviru programa Obzorje 2020. |
| --- | --- |

5.1

EESO poudarja, da se večina lesarskih delavcev usposablja na delovnem mestu, kjer se spretnosti in znanja učijo neformalno od izkušenih delavcev. Večina lesarskih delavcev se osnovnih strojnih opravil in delovnih nalog nauči v nekaj mesecih, zato da postanejo izkušeni lesarski delavci, pa je sta pogosto potrebni najmanj dve leti. Delovna mesta se ustvarjajo tudi z zagotavljanjem izobraževanja in usposabljanja, prilagojenega potrebam in zahtevam trga dela. EESO poleg tega znova poudarja, da bodo programi za raziskave in inovacije spodbudili zaposlovanje in rast v EU. Zato se lesnopredelovalno industrijo spodbuja k izkoriščanju možnosti, ki so na voljo v okviru programa Obzorje 2020.

| 5.2 | Države članice bi morale ambiciozno uresničevati nedavno sporočilo Komisije o gospodarni uporabi virov v stavbarstvu, da se zagotovijo naložbe v prenovo stavb in ustvarijo delovna mesta. |
| --- | --- |

5.2

Države članice bi morale ambiciozno uresničevati nedavno sporočilo Komisije o gospodarni uporabi virov v stavbarstvu, da se zagotovijo naložbe v prenovo stavb in ustvarijo delovna mesta.

| 5.3 | EESO se zaveda, da hrup na javnih mestih resno vpliva na zdravje ljudi (10). Les je ne le pomemben okolju prijazen material, ampak ima kot izolacijski material lahko tudi številne družbene in zdravstvene koristi. Les ima lahko pomembno vlogo pri zvočni izolaciji in kot absorpcijski material. Z lesom se lahko prostori izolirajo pred zunanjim hrupom in zmanjša odmevni čas. EESO poziva Komisijo, naj uvede standard, ki bo ustrezno odražal zvočne značilnosti zaprtih prostorov. Z udarjanjem na les nastaja hrup, prav tako pa les lahko okrepi ali absorbira zvočne valove drugih teles. Glede na to, bi bilo treba raziskati nadaljnje možnosti za uporabo lesa. Les ima prav tako znanstveno dokazano pozitiven učinek na kakovost zraka in udobje v zaprtih prostorih. |
| --- | --- |

5.3

EESO se zaveda, da hrup na javnih mestih resno vpliva na zdravje ljudi (10). Les je ne le pomemben okolju prijazen material, ampak ima kot izolacijski material lahko tudi številne družbene in zdravstvene koristi. Les ima lahko pomembno vlogo pri zvočni izolaciji in kot absorpcijski material. Z lesom se lahko prostori izolirajo pred zunanjim hrupom in zmanjša odmevni čas. EESO poziva Komisijo, naj uvede standard, ki bo ustrezno odražal zvočne značilnosti zaprtih prostorov. Z udarjanjem na les nastaja hrup, prav tako pa les lahko okrepi ali absorbira zvočne valove drugih teles. Glede na to, bi bilo treba raziskati nadaljnje možnosti za uporabo lesa. Les ima prav tako znanstveno dokazano pozitiven učinek na kakovost zraka in udobje v zaprtih prostorih.

| 5.4 | Na nacionalni ravni sicer obstaja nekaj pobud za izobraževanje ljudi o priložnostih, ki jih ponuja uporaba lesa kot okolju prijaznega materiala, vendar te niso dovolj usklajene. Naraščajoča poraba lesnih izdelkov je jasno povezana s kampanjami obveščanja, ki bi jih bilo treba izvajati na nacionalni ravni. Glavni cilj izobraževalnih kampanj o lesu je oblikovanje pozitivnih predstav – na tehničnem in kulturnem področju –, ki bodo krepile uporabo lesa. |
| --- | --- |

5.4

Na nacionalni ravni sicer obstaja nekaj pobud za izobraževanje ljudi o priložnostih, ki jih ponuja uporaba lesa kot okolju prijaznega materiala, vendar te niso dovolj usklajene. Naraščajoča poraba lesnih izdelkov je jasno povezana s kampanjami obveščanja, ki bi jih bilo treba izvajati na nacionalni ravni. Glavni cilj izobraževalnih kampanj o lesu je oblikovanje pozitivnih predstav – na tehničnem in kulturnem področju –, ki bodo krepile uporabo lesa.

| 5.5 | EESO bi kot zanimiv primer dobre prakse izpostavil pobudo z naslovom WOODDAYS. Ta dogodek (11) je zaživel 21. marca 2014 v Milanu. V desetdnevnem programu so se osredotočili na rastoča mesta ter pametno, z viri gospodarno zgostitev poselitve v mestih ob uporabi lesa. Dogodek je bil namenjen umestitvi lesa kot gradbenega materiala z doslej neodkritim potencialom v okolje, kjer bo gradnja z lesom v prihodnosti imela veliko vlogo – prav v središča naših mest. Potekal bo tudi v drugih evropskih mestih: Bratislavi, Ljubljani in Bruslju. |
| --- | --- |

5.5

EESO bi kot zanimiv primer dobre prakse izpostavil pobudo z naslovom WOODDAYS. Ta dogodek (11) je zaživel 21. marca 2014 v Milanu. V desetdnevnem programu so se osredotočili na rastoča mesta ter pametno, z viri gospodarno zgostitev poselitve v mestih ob uporabi lesa. Dogodek je bil namenjen umestitvi lesa kot gradbenega materiala z doslej neodkritim potencialom v okolje, kjer bo gradnja z lesom v prihodnosti imela veliko vlogo – prav v središča naših mest. Potekal bo tudi v drugih evropskih mestih: Bratislavi, Ljubljani in Bruslju.

| 5.6 | EESO poudarja, da glavni programi okolju prijazne gradnje uporabe lesnih izdelkov ne obravnavajo enako. Medtem ko se nekateri bolj kot na uporabljeni material osredotočajo na zmogljivost, pa drugi „omejujejo“ uporabo lesa kot sprejemljivega materiala (brez kakršnih koli „omejitev“ za druge gradbene materiale). Večja uporaba lesa bi imela tudi vrsto pozitivnih učinkov na gospodarstvo EU. EESO priporoča, da se po vzoru Francije določijo zavezujoči cilji za uporabo lesa v gradbeništvu. |
| --- | --- |

5.6

EESO poudarja, da glavni programi okolju prijazne gradnje uporabe lesnih izdelkov ne obravnavajo enako. Medtem ko se nekateri bolj kot na uporabljeni material osredotočajo na zmogljivost, pa drugi „omejujejo“ uporabo lesa kot sprejemljivega materiala (brez kakršnih koli „omejitev“ za druge gradbene materiale). Večja uporaba lesa bi imela tudi vrsto pozitivnih učinkov na gospodarstvo EU. EESO priporoča, da se po vzoru Francije določijo zavezujoči cilji za uporabo lesa v gradbeništvu.

6.   Mobilizacija lesa

| 6.1 | Povečanje uporabe lesa v gradbeništvu in v vsakdanjem življenju zahteva rešitve in ukrepe za okrepitev mobilizacije lesa (vključno z rešitvami za predelavo večjih količin lesa, lesnih izdelkov in ostankov iz industrijskih odpadkov in odpadkov, ki jih zavržejo potrošniki, za namene ponovne uporabe in reciklaže) ter podaljšanje življenjskega cikla lesnih izdelkov. |
| --- | --- |

6.1

Povečanje uporabe lesa v gradbeništvu in v vsakdanjem življenju zahteva rešitve in ukrepe za okrepitev mobilizacije lesa (vključno z rešitvami za predelavo večjih količin lesa, lesnih izdelkov in ostankov iz industrijskih odpadkov in odpadkov, ki jih zavržejo potrošniki, za namene ponovne uporabe in reciklaže) ter podaljšanje življenjskega cikla lesnih izdelkov.

| 6.2 | Trajnostna in stalna dobava lesnih surovin je bistvena za ohranjanje konkurenčne industrije lesnih izdelkov. Treba je proučiti priporočila v smernicah o dobri praksi pri trajnostnem pridobivanju lesa v Evropi in jih po potrebi nadalje razviti. |
| --- | --- |

6.2

Trajnostna in stalna dobava lesnih surovin je bistvena za ohranjanje konkurenčne industrije lesnih izdelkov. Treba je proučiti priporočila v smernicah o dobri praksi pri trajnostnem pridobivanju lesa v Evropi in jih po potrebi nadalje razviti.

| 6.3 | V zadnjih letih je dobava lesa pod močnim pritiskom, predvsem zaradi evropskih in nacionalnih ukrepov, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije in so deloma privedli do kurjenja lesa. EESO opozarja na pomen črtanja palet in predelanega lesa, ki so ga zavrgli potrošniki, iz opredelitve terciarne biomase. Tovrstni materiali so bistvena vhodna surovina za nekatere vrste izdelkov, ki jih izdelujejo proizvajalci lesnih plošč, in v nekaterih primerih predstavljajo do 95 % vhodnega lesa (12). |
| --- | --- |

6.3

V zadnjih letih je dobava lesa pod močnim pritiskom, predvsem zaradi evropskih in nacionalnih ukrepov, ki spodbujajo uporabo obnovljivih virov energije in so deloma privedli do kurjenja lesa. EESO opozarja na pomen črtanja palet in predelanega lesa, ki so ga zavrgli potrošniki, iz opredelitve terciarne biomase. Tovrstni materiali so bistvena vhodna surovina za nekatere vrste izdelkov, ki jih izdelujejo proizvajalci lesnih plošč, in v nekaterih primerih predstavljajo do 95 % vhodnega lesa (12).

| 6.4 | EESO poudarja, da bo načelo „kaskadne uporabe“ (uporaba, ponovna uporaba, reciklaža, pridobivanje energije) – če je to izvedljivo z gospodarskega in tehničnega vidika ob upoštevanju posebnih nacionalnih in regionalnih značilnosti ter uravnoteženosti povpraševanja in dobave lesa – predstavljalo najboljši način za z viri kar najbolj gospodarno uporabo lesa, naravne surovine. Vendar EESO ne more podpreti zamisli o pravno zavezujočih predpisih ter se zavzema za pristop, ki temelji na načelih odprtega trga, in svobodo tržnih udeležencev. Pristop „kaskadne uporabe“ lesa zagotavlja ne le najboljšo ekonomsko izrabo surovine, temveč tudi pomembne podnebne koristi s stalnim učinkom shranjevanja in nadomeščanja ogljika, preden se les uporabi kot vir energije. |
| --- | --- |

6.4

EESO poudarja, da bo načelo „kaskadne uporabe“ (uporaba, ponovna uporaba, reciklaža, pridobivanje energije) – če je to izvedljivo z gospodarskega in tehničnega vidika ob upoštevanju posebnih nacionalnih in regionalnih značilnosti ter uravnoteženosti povpraševanja in dobave lesa – predstavljalo najboljši način za z viri kar najbolj gospodarno uporabo lesa, naravne surovine. Vendar EESO ne more podpreti zamisli o pravno zavezujočih predpisih ter se zavzema za pristop, ki temelji na načelih odprtega trga, in svobodo tržnih udeležencev. Pristop „kaskadne uporabe“ lesa zagotavlja ne le najboljšo ekonomsko izrabo surovine, temveč tudi pomembne podnebne koristi s stalnim učinkom shranjevanja in nadomeščanja ogljika, preden se les uporabi kot vir energije.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  EESO lesnopredelovalno industrijo obravnava v skladu z opredelitvijo po statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski uniji (NACE) – oznaka C16: Obdelava in predelava lesa; proizvodnja izdelkov iz lesa, plute, slame in protja, razen pohištva. Žaganje, skobljanje in impregniranje lesa. Proizvodnja lesenih, plutovinastih, pletarskih izdelkov. Proizvodnja furnirja in plošč na osnovi lesa. Proizvodnja sestavljenega parketa. Stavbno mizarstvo in tesarstvo. Proizvodnja lesene embalaže. Proizvodnja drugih izdelkov iz lesa, plute, slame in protja.

1

(2)  Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o možnostih in izzivih za bolj konkurenčen evropski lesnopredelovalni in pohištveni sektor (mnenje na lastno pobudo) (UL C 24, 28.1.2012, str. 18).

2

(3)  Indufor je neodvisna mednarodna svetovalna skupina s podjetji na Finskem in Novi Zelandiji, ki svoje storitve ponuja strankam tako zasebnega kot javnega sektorja. Njihov pristop zajema vse vidike trajnostnega razvoja – gospodarski, socialni in okoljski. Pokrivajo trajnostno gospodarjenje z gozdovi, naložbe v gozdna zemljišča in nasade, vrednotenje gozdov in potrebno skrbnost, industrijo lesa in lesnih vlaken, bioizdelke, ocenjevanje in kartiranje gozdnih virov, podnebne spremembe in ekosistemske storitve v gozdnih pokrajinah, gozdno politiko in strateške študije ter svetovanje glede trajnostnosti in razvoja pri trajnostnem gospodarjenju z gozdovi in rabi zemljišč.

3

(4)  V mnogih državah so se nacionalni gradbeni predpisi nagibali k omejevanju uporabe lesenih okvirov za izgradnjo večnadstropnih stavb. Uporabo gorljivih materialov države pogosto zavračajo zaradi nevarnosti požarov v stavbah. Obširne raziskave in razvoj pa so pokazali, da so boljši gradbeni predpisi, ki se ne osredotočajo na posamezne materiale, in že več kot desetletje so v mnogih državah v veljavi predpisi, ki temeljijo na funkciji. Les resda gori, vendar ne neobvladljivo. Oceniti je namreč mogoče, kolikšna površina prečnega prereza bo po eni uri požara ostala neprizadeta. Les je zelo odporen na ogenj. Ko gori, se na njem ustvari plast oglja, ki ohranja trdnost lesa, ki ga obdaja, in njegovo strukturo neokrnjeno. Tako zmanjšuje nevarnost popolnega zrušenja.

4

(5)  Ocena življenjskega cilja (life-cycle assessment – LCA) je orodje za opredelitev okoljskih izpustov in ovrednotenje povezanih učinkov, ki jih povzroči določen proces, izdelek ali dejavnost. Je uporabno orodje v industriji pri iskanju praktičnih in uporabniku prijaznih modelov odločanja za okolju prijazen razvoj izdelkov.

5

life-cycle assessment – LCA

(6)  Journal of Sustainable Forestry 33:248-275, 2014.

6

Journal of Sustainable Forestry 33:248-275, 2014.

(7)  Kot je priznano v evropskem sklepu (COM(2012) 93 final) o pravilih za obračunavanje emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki nastanejo pri dejavnostih v zvezi z rabo zemljišč, spremembo rabe zemljišč in gozdarstvom, ter informacijah o ukrepih v zvezi s temi dejavnostmi, lahko večja trajnostna uporaba pridelanih lesnih izdelkov znatno omeji emisije in okrepi odvzem toplogrednih plinov iz ozračja.

7

(8)  Podatki, zbrani v nedavni italijanski študiji Analysis of the Life Cycle Assessment (LCA) and comparison between the use of post-consumer wood for the production of chipboard wood panels and for renewable energy use, so pokazali, da ima glede na učinek na podnebne spremembe uporaba recikliranih lesnih surovin pri proizvodnji lesnih plošč več prednosti kot njihovo kurjenje v elektrarnah na biomaso. Študijo je izvedel italijanski raziskovalni inštitut eAmbiente, c/o Parco Scientifico Tecnologico VEGA. Študija je bila predstavljena na posvetovanju EESO o prispevku lesnopredelovalne industrije k ravnotežju ogljika, ki je 19. septembra 2014 potekal v kraju Mestre v Italiji.

8

Analysis of the Life Cycle Assessment (LCA) and comparison between the use of post-consumer wood for the production of chipboard wood panels and for renewable energy use

(9)  EESO meni, da so socialni vidiki in ugotovitve iz mnenja EESO o možnostih in izzivih za bolj konkurenčen evropski lesnopredelovalni in pohištveni sektor še vedno aktualni.

9

(10)  „Učinki hrupa na zdravje so zdravstvene posledice povečane ravni hrupa. Povečana raven hrupa na delovnem mestu ali drugi viri hrupa lahko povzročijo poškodbe sluha, povišan krvni tlak, ishemične bolezni srca, razdraženost in motnje spanja. Izpostavljenost hrupu naj bi vplivala tudi na spremembe imunskega sistema in prirojene napake.“ (Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Noise exposure and public health. (Izpostavljenost hrupu in javno zdravje) Environ. Health Perspect. 108 Suppl 1: 123–31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728.).

10

Passchier-Vermeer W, Passchier WF (2000). Noise exposure and public health. (Izpostavljenost hrupu in javno zdravje) Environ. Health Perspect. 108 Suppl 1: 123–31. doi:10.2307/3454637. JSTOR 3454637. PMC 1637786. PMID 10698728

(11)  Dogodek WOODDAYS je pobuda avstrijskega lesarskega združenja v sodelovanju z oddelkom za gradnjo iz lesa na Tehniški univerzi v Münchnu ter ob podpori Združenja evropske žagarske industrije (EOS) in Evropskega združenja proizvajalcev lesenih plošč (EPF).

11

WOODDAYS

(12)  Italijanska skupina „Saviola“, znana po sloganu „Pomagajte nam rešiti drevesa“, je vodilni predelovalec lesnih odpadkov na svetu, njena zmogljivost za recikliranje pa znaša 1,5 milijona ton lesa, ki ga zavržejo potrošniki, na leto. Njihova filozofija proizvodnje temelji na gospodarsko in ekološko trajnostni predelavi in ponovni uporabi sekundarnih surovin, ki jih je mogoče obnoviti in ponovno uporabiti, ne da bi morali posekati nova drevesa. Vrste izdelkov, ki jih zbirajo: palete, zaboji za sadje, zabojniki za tovor.

12

---

PRILOGA

k mnenju komisije CCMI

Naslednje besedilo mnenja je bilo med razpravo v komisiji CCMI zavrnjeno zaradi amandmaja, vendar je prejelo vsaj četrtino glasov:

Točka 6.4

| 6.4 | EESO poudarja, da bo načelo „kaskadne uporabe“ (uporaba, ponovna uporaba, reciklaža, pridobivanje energije) – če je to izvedljivo z gospodarskega in tehničnega vidika ob upoštevanju posebnih regionalnih značilnosti – predstavljalo najboljši način za z viri kar najbolj gospodarno uporabo lesa, naravne surovine. Ustrezne vrste lesa bi morali fizično uporabiti, namesto da služijo kot gorivo. Pristop „kaskadne uporabe“ lesa zagotavlja ne le najboljšo ekonomsko izrabo surovine, temveč tudi pomembne podnebne koristi s stalnim učinkom shranjevanja in nadomeščanja ogljika, preden se les uporabi kot vir energije. |
| --- | --- |

6.4

EESO poudarja, da bo načelo „kaskadne uporabe“ (uporaba, ponovna uporaba, reciklaža, pridobivanje energije) – če je to izvedljivo z gospodarskega in tehničnega vidika ob upoštevanju posebnih regionalnih značilnosti – predstavljalo najboljši način za z viri kar najbolj gospodarno uporabo lesa, naravne surovine. Ustrezne vrste lesa bi morali fizično uporabiti, namesto da služijo kot gorivo. Pristop „kaskadne uporabe“ lesa zagotavlja ne le najboljšo ekonomsko izrabo surovine, temveč tudi pomembne podnebne koristi s stalnim učinkom shranjevanja in nadomeščanja ogljika, preden se les uporabi kot vir energije.

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/47 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/47

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o evropskem filmu v digitalni dobi

(mnenje na lastno pobudo)

(2015/C 230/07)

| Poročevalka: | Anna Maria DARMANIN |
| --- | --- |

Poročevalka:

Anna Maria DARMANIN

Evropski ekonomsko-socialni odbor je 6. novembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Evropski film v digitalni dobi.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja dne 10. decembra) s 190 glasovi za, 9 glasovi proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Priporočila

| 1.1 | EESO pozdravlja sporočilo Komisije „Evropski film v digitalni dobi – Povezovanje kulturne raznolikosti in konkurenčnosti“ (COM(2014) 272 final), ki pravilno predstavlja nekatere točke za razpravo in v razmislek o tem zelo pomembnem evropskem sektorju. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozdravlja sporočilo Komisije „Evropski film v digitalni dobi – Povezovanje kulturne raznolikosti in konkurenčnosti“ (COM(2014) 272 final), ki pravilno predstavlja nekatere točke za razpravo in v razmislek o tem zelo pomembnem evropskem sektorju.

| 1.2 | EESO poudarja, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med poslovno in tržno vrednostjo avdiovizualnega sektorja ter njegovim pomenom za Evropo z vidika kulturne dediščine. Teh dveh vidikov ni mogoče obravnavati ločeno. |
| --- | --- |

1.2

EESO poudarja, da je treba vzpostaviti ustrezno ravnovesje med poslovno in tržno vrednostjo avdiovizualnega sektorja ter njegovim pomenom za Evropo z vidika kulturne dediščine. Teh dveh vidikov ni mogoče obravnavati ločeno.

| 1.3 | Skrajni čas je za odprto razpravo o enem ali več inovativnih in novih poslovnih modelih za ta sektor, da se izkoristijo priložnosti, ki jih nudi digitalni svet. Zato Odbor spodbuja filmski sektor, Komisijo in tudi nacionalne vlade, naj bodo odprti za takšne poslovne modele ter pripravljeni o njih razpravljati in jih podpreti. |
| --- | --- |

1.3

Skrajni čas je za odprto razpravo o enem ali več inovativnih in novih poslovnih modelih za ta sektor, da se izkoristijo priložnosti, ki jih nudi digitalni svet. Zato Odbor spodbuja filmski sektor, Komisijo in tudi nacionalne vlade, naj bodo odprti za takšne poslovne modele ter pripravljeni o njih razpravljati in jih podpreti.

| 1.4 | Preučiti je treba tudi področje financiranja. Treba si je prizadevati za konkurenčnost, a ne na račun kulturne razsežnosti filma v Evropi. Financiranje je v glavnem naloga držav članic. Kljub temu je treba odprto razpravljati o metodologijah za zagotavljanje optimizacije financiranja in razmisliti o alternativnih načinih financiranja. To vključuje javno financiranje za privabljanje zasebnega kapitala; bolj racionalno uporabo javnih sredstev; komplementarnost med financiranjem iz EU in držav članic; ter zasebno financiranje s strani novih akterjev, kot so ponudniki interneta in telekomunikacijska podjetja. |
| --- | --- |

1.4

Preučiti je treba tudi področje financiranja. Treba si je prizadevati za konkurenčnost, a ne na račun kulturne razsežnosti filma v Evropi. Financiranje je v glavnem naloga držav članic. Kljub temu je treba odprto razpravljati o metodologijah za zagotavljanje optimizacije financiranja in razmisliti o alternativnih načinih financiranja. To vključuje javno financiranje za privabljanje zasebnega kapitala; bolj racionalno uporabo javnih sredstev; komplementarnost med financiranjem iz EU in držav članic; ter zasebno financiranje s strani novih akterjev, kot so ponudniki interneta in telekomunikacijska podjetja.

| 1.5 | Tudi krepitev ustvarjalnega okolja bi morala biti ključna prednostna naloga v strategiji za ta sektor. Komisija bi morala v sporočilu obravnavati takšen pristop in vključiti naslednja področja: izobraževanje, delovne pogoje zaposlenih v filmskem sektorju, razvoj talentov, ustvarjalno izražanje, ustvarjanje dodane vrednosti ter evropsko filmsko pismenost in jezik. |
| --- | --- |

1.5

Tudi krepitev ustvarjalnega okolja bi morala biti ključna prednostna naloga v strategiji za ta sektor. Komisija bi morala v sporočilu obravnavati takšen pristop in vključiti naslednja področja: izobraževanje, delovne pogoje zaposlenih v filmskem sektorju, razvoj talentov, ustvarjalno izražanje, ustvarjanje dodane vrednosti ter evropsko filmsko pismenost in jezik.

| 1.6 | EESO podpira zamisel, da mora biti občinstvo v središču razprav o avdiovizualnem sektorju, saj ni samo uporabnik, temveč pogosto tudi dejavnik, ki narekuje trende in s tem vodi razvoj. |
| --- | --- |

1.6

EESO podpira zamisel, da mora biti občinstvo v središču razprav o avdiovizualnem sektorju, saj ni samo uporabnik, temveč pogosto tudi dejavnik, ki narekuje trende in s tem vodi razvoj.

| 1.7 | EESO meni, da je treba več pozornosti nameniti zbiranju podatkov na evropski ravni, da se izboljša poznavanje sektorja. |
| --- | --- |

1.7

EESO meni, da je treba več pozornosti nameniti zbiranju podatkov na evropski ravni, da se izboljša poznavanje sektorja.

| 1.8 | EESO poudarja, da bi morala Komisija v sporočilu kot enega ključnih izzivov izpostaviti sedanje delovne pogoje v tem sektorju, tako za zaposlene, samozaposlene kot tudi MSP, saj se nekateri od njih na različne načine soočajo z negotovimi oblikami zaposlitve, kar je deloma posledica posebnih značilnosti tega sektorja, a tudi posledica premalo konkurenčnosti tam, kjer se poskušajo doseči prihranki pri izplačilu honorarjev. |
| --- | --- |

1.8

EESO poudarja, da bi morala Komisija v sporočilu kot enega ključnih izzivov izpostaviti sedanje delovne pogoje v tem sektorju, tako za zaposlene, samozaposlene kot tudi MSP, saj se nekateri od njih na različne načine soočajo z negotovimi oblikami zaposlitve, kar je deloma posledica posebnih značilnosti tega sektorja, a tudi posledica premalo konkurenčnosti tam, kjer se poskušajo doseči prihranki pri izplačilu honorarjev.

| 1.9 | EESO meni, da je filmska pismenost pomemben vidik za to, da bo večje število Evropejcev začelo ceniti evropske filme in se zanimati zanje. Zato priporoča, da se filmska pismenost spodbuja na evropski in tudi nacionalni ravni. |
| --- | --- |

1.9

EESO meni, da je filmska pismenost pomemben vidik za to, da bo večje število Evropejcev začelo ceniti evropske filme in se zanimati zanje. Zato priporoča, da se filmska pismenost spodbuja na evropski in tudi nacionalni ravni.

| 1.10 | Dostopnost je še eno od področij, kjer so po mnenju EESO potrebna večja prizadevanja, zaradi česar morajo biti raziskave in inovacije usmerjene v premagovanje ovir, kot so jezikovne ovire in invalidnost. |
| --- | --- |

1.10

Dostopnost je še eno od področij, kjer so po mnenju EESO potrebna večja prizadevanja, zaradi česar morajo biti raziskave in inovacije usmerjene v premagovanje ovir, kot so jezikovne ovire in invalidnost.

| 1.11 | Evropska komisija predlaga ustanovitev evropskega filmskega foruma, ki mora vključiti in povezati vse zainteresirane strani in akterje v avdiovizualnem sektorju, da se obravnavajo ključni problemi, s katerimi se ta sektor sooča. EESO podpira ustanovitev tega dolgo pričakovanega posvetovalnega foruma in poudarja, da je ključno, da v njem enakovredno sodelujejo vse zainteresirane strani iz sektorja; to velja tudi za manjše skupine zainteresiranih strani, vključno s predstavniki potrošnikov in delavcev. |
| --- | --- |

1.11

Evropska komisija predlaga ustanovitev evropskega filmskega foruma, ki mora vključiti in povezati vse zainteresirane strani in akterje v avdiovizualnem sektorju, da se obravnavajo ključni problemi, s katerimi se ta sektor sooča. EESO podpira ustanovitev tega dolgo pričakovanega posvetovalnega foruma in poudarja, da je ključno, da v njem enakovredno sodelujejo vse zainteresirane strani iz sektorja; to velja tudi za manjše skupine zainteresiranih strani, vključno s predstavniki potrošnikov in delavcev.

| 1.12 | Forum mora biti osredotočen na ključne izzive in priložnosti digitalne dobe ter usmerjati politiko in strategijo v posebne ukrepe v sektorju. |
| --- | --- |

1.12

Forum mora biti osredotočen na ključne izzive in priložnosti digitalne dobe ter usmerjati politiko in strategijo v posebne ukrepe v sektorju.

| 1.13 | EESO poleg tega poudarja, da digitalni svet (vključno z obeti na področju satelitskih komunikacij v skladu z načrtom EU za leto 2020), kljub temu da se hitro spreminja in se morda dojema kot izziv za ta sektor, filmski industriji nudi številne priložnosti. |
| --- | --- |

1.13

EESO poleg tega poudarja, da digitalni svet (vključno z obeti na področju satelitskih komunikacij v skladu z načrtom EU za leto 2020), kljub temu da se hitro spreminja in se morda dojema kot izziv za ta sektor, filmski industriji nudi številne priložnosti.

2.   Kratka vsebina sporočila Komisije

| 2.1 | Filmska industrija v Evropi, ki je eden od instrumentov naše kulturne raznolikosti, ima izjemen značaj in je zelo ustvarjalna. Je močan adut celotnega kulturnega izročila v Evropi, a vendar jo številni izzivi močno ogrožajo. |
| --- | --- |

2.1

Filmska industrija v Evropi, ki je eden od instrumentov naše kulturne raznolikosti, ima izjemen značaj in je zelo ustvarjalna. Je močan adut celotnega kulturnega izročila v Evropi, a vendar jo številni izzivi močno ogrožajo.

| 2.2 | Komisija je v preteklosti objavila vrsto direktiv, povezanih s specifičnimi področji filmske industrije, kot je intelektualna lastnina. Obravnavano sporočilo pa je prvi novejši dokument, ki se osredotoča na celotno panogo. |
| --- | --- |

2.2

Komisija je v preteklosti objavila vrsto direktiv, povezanih s specifičnimi področji filmske industrije, kot je intelektualna lastnina. Obravnavano sporočilo pa je prvi novejši dokument, ki se osredotoča na celotno panogo.

| 2.3 | Izpostavlja posebnosti evropskega filmskega sektorja, kot so:






  — | evropsko filmsko občinstvo, pri čemer le malo evropskih filmov doseže kinodvorane ali televizije drugih držav, |
| --- | --- | --- |

2.3

Izpostavlja posebnosti evropskega filmskega sektorja, kot so:

—

evropsko filmsko občinstvo, pri čemer le malo evropskih filmov doseže kinodvorane ali televizije drugih držav,

| — | spreminjajoči se potrošniški vzorci, pri čemer gledanje filmov ostaja enako, čeprav se sam medij spreminja. Manj ljudi namreč hodi v kino in več jih gleda filme na televiziji ali prek storitev video na zahtevo, |
| --- | --- |

—

spreminjajoči se potrošniški vzorci, pri čemer gledanje filmov ostaja enako, čeprav se sam medij spreminja. Manj ljudi namreč hodi v kino in več jih gleda filme na televiziji ali prek storitev video na zahtevo,

| — | napačen pristop k doseganju svetovnega trga, na primer razdrobljeno financiranje in omejene možnosti za internacionalizacijo. |
| --- | --- |

—

napačen pristop k doseganju svetovnega trga, na primer razdrobljeno financiranje in omejene možnosti za internacionalizacijo.

| 2.4 | Namen Komisije je zato opredeliti in obravnavati te izzive, kar je osnova za razpravo. Obravnavana področja so:






  — | financiranje, |
| --- | --- | --- |

2.4

Namen Komisije je zato opredeliti in obravnavati te izzive, kar je osnova za razpravo. Obravnavana področja so:

—

financiranje,

| — | poslovni model v tem sektorju, |
| --- | --- |

—

poslovni model v tem sektorju,

| — | več spodbud za ustvarjalni sektor in |
| --- | --- |

—

več spodbud za ustvarjalni sektor in

| — | dostopnost za občinstvo. |
| --- | --- |

—

dostopnost za občinstvo.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO pozdravlja pobudo Komisije, da opredeli osnovo za razpravo med vsemi zainteresiranimi stranmi in drugimi akterji v evropskem avdiovizualnem sektorju. Ta dialog je izjemno pomemben in že dolgo potreben, ne le zato, da se izkoristijo prednosti spreminjajočega se digitalnega sveta in porajajočih se tehnologij, temveč tudi zato, da se dodatno okrepi ta raznolik in kompleksen sektor. |
| --- | --- |

3.1

EESO pozdravlja pobudo Komisije, da opredeli osnovo za razpravo med vsemi zainteresiranimi stranmi in drugimi akterji v evropskem avdiovizualnem sektorju. Ta dialog je izjemno pomemben in že dolgo potreben, ne le zato, da se izkoristijo prednosti spreminjajočega se digitalnega sveta in porajajočih se tehnologij, temveč tudi zato, da se dodatno okrepi ta raznolik in kompleksen sektor.

| 3.2 | EESO se strinja s Komisijo glede specifičnih izzivov, ki so izpostavljeni v sporočilu. Rad pa bi dodal še en izziv, ki ni bil omenjen, in sicer trenutno delovno okolje, s katerim se soočajo delavci, samozaposleni in podjetniki v tem sektorju. |
| --- | --- |

3.2

EESO se strinja s Komisijo glede specifičnih izzivov, ki so izpostavljeni v sporočilu. Rad pa bi dodal še en izziv, ki ni bil omenjen, in sicer trenutno delovno okolje, s katerim se soočajo delavci, samozaposleni in podjetniki v tem sektorju.

| 3.3 | Odbor se tudi strinja s področji, ki jih Komisija v sporočilu navaja za obravnavo. Tudi tukaj pa bi dodal naslednja nujna področja, o katerih je treba razpravljati in jih obravnavati:






  — | izobraževalno okolje, ki ne sme biti omejeno le na učenje poslovnih spretnosti v okviru izobraževalnega sistema, |
| --- | --- | --- |

3.3

Odbor se tudi strinja s področji, ki jih Komisija v sporočilu navaja za obravnavo. Tudi tukaj pa bi dodal naslednja nujna področja, o katerih je treba razpravljati in jih obravnavati:

—

izobraževalno okolje, ki ne sme biti omejeno le na učenje poslovnih spretnosti v okviru izobraževalnega sistema,

| — | delovni pogoji in okolje, |
| --- | --- |

—

delovni pogoji in okolje,

| — | povezava med gledališči in kinematografi, |
| --- | --- |

—

povezava med gledališči in kinematografi,

| — | obsežnejše zbiranje podatkov in prikaz najboljših praks, |
| --- | --- |

—

obsežnejše zbiranje podatkov in prikaz najboljših praks,

| — | notranji trg ter povezava med pravicami intelektualne lastnine in avtorskimi pravicami v tem sektorju. |
| --- | --- |

—

notranji trg ter povezava med pravicami intelektualne lastnine in avtorskimi pravicami v tem sektorju.

| 3.4 | EESO poleg tega poudarja, da digitalni svet, kljub temu da se hitro spreminja in se morda dojema kot izziv za ta sektor, filmski industriji nudi številne priložnosti. To vključuje možnosti satelitskega komuniciranja v skladu z načrti EU na področju satelitske infrastrukture za leto 2020 ter uporabo satelitov za bolj prožno, okolju prijazno in stroškovno učinkovito distribucijo filmov kinematografom. |
| --- | --- |

3.4

EESO poleg tega poudarja, da digitalni svet, kljub temu da se hitro spreminja in se morda dojema kot izziv za ta sektor, filmski industriji nudi številne priložnosti. To vključuje možnosti satelitskega komuniciranja v skladu z načrti EU na področju satelitske infrastrukture za leto 2020 ter uporabo satelitov za bolj prožno, okolju prijazno in stroškovno učinkovito distribucijo filmov kinematografom.

4.   Posebne ugotovitve

Financiranje avdiovizualnega sektorja

| 4.1 | EESO podpira zamisel, da javnih sredstev ni treba nujno povečati znotraj sektorja, temveč jih optimizirati, da bodo sektorju dala dodano vrednost. Za javno financiranje so pristojne države članice, finančna sredstva EU pa bi morala dodatno okrepiti učinkovitost lokalnih sredstev. Vendar bi bilo treba javno financiranje izkoristiti za privabljanje več zasebnih sredstev. |
| --- | --- |

4.1

EESO podpira zamisel, da javnih sredstev ni treba nujno povečati znotraj sektorja, temveč jih optimizirati, da bodo sektorju dala dodano vrednost. Za javno financiranje so pristojne države članice, finančna sredstva EU pa bi morala dodatno okrepiti učinkovitost lokalnih sredstev. Vendar bi bilo treba javno financiranje izkoristiti za privabljanje več zasebnih sredstev.

| 4.2 | Model financiranja avdiovizualne industrije mora temeljiti na podpori za različne vrste proizvodov ter na mešanici neposrednih nepovratnih sredstev in financiranja z vzvodom, da se spodbudi vstop zasebnih vlagateljev na trg. Izkoriščanje javnega financiranja je ključno za zagotovitev bolj racionalne uporabe javnih sredstev in za osredotočenje na kulturno produkcijo. |
| --- | --- |

4.2

Model financiranja avdiovizualne industrije mora temeljiti na podpori za različne vrste proizvodov ter na mešanici neposrednih nepovratnih sredstev in financiranja z vzvodom, da se spodbudi vstop zasebnih vlagateljev na trg. Izkoriščanje javnega financiranja je ključno za zagotovitev bolj racionalne uporabe javnih sredstev in za osredotočenje na kulturno produkcijo.

| 4.3 | EESO poudarja, da je ravnovesje med doseganjem konkurenčnosti in ustvarjalnim izražanjem občutljivo, zato javna sredstva ne smejo biti namenjena samo eni ali drugi plati, temveč morajo biti ustrezno uravnotežena. |
| --- | --- |

4.3

EESO poudarja, da je ravnovesje med doseganjem konkurenčnosti in ustvarjalnim izražanjem občutljivo, zato javna sredstva ne smejo biti namenjena samo eni ali drugi plati, temveč morajo biti ustrezno uravnotežena.

| 4.4 | Poleg vprašanj, ki jih Komisija odpira v zvezi z javnim financiranjem, EESO dodaja še naslednja:






  4.4.1 | Na nadnacionalni ravni je treba razmisliti o razvoju „evropske“ znamke filmov. Nacionalne oznake so pomembne in bi morale ostati osrednji del filmske špice, toda na svetovnem in tudi nacionalnem prizorišču je treba dodatno razviti evropsko znamko. |
| --- | --- | --- |

4.4

Poleg vprašanj, ki jih Komisija odpira v zvezi z javnim financiranjem, EESO dodaja še naslednja:

4.4.1

Na nadnacionalni ravni je treba razmisliti o razvoju „evropske“ znamke filmov. Nacionalne oznake so pomembne in bi morale ostati osrednji del filmske špice, toda na svetovnem in tudi nacionalnem prizorišču je treba dodatno razviti evropsko znamko.

| 4.4.2 | Sistemi jamstvenih skladov in davčne spodbude morajo biti glavna finančna orodja; jamstveni skladi – zlasti kadar so v skladu z baselskim sporazumom – spodbujajo posojila bank, medtem ko davčne spodbude spodbujajo kapitalske ali navidezne kapitalske naložbe. Ta finančna orodja morajo biti strukturirana tako, da so skladna z evropskimi instrumenti financiranja, zlasti s finančno pobudo Ustvarjalna Evropa, jamstvenimi skladi za MSP ter strukturnimi skladi EU. |
| --- | --- |

4.4.2

Sistemi jamstvenih skladov in davčne spodbude morajo biti glavna finančna orodja; jamstveni skladi – zlasti kadar so v skladu z baselskim sporazumom – spodbujajo posojila bank, medtem ko davčne spodbude spodbujajo kapitalske ali navidezne kapitalske naložbe. Ta finančna orodja morajo biti strukturirana tako, da so skladna z evropskimi instrumenti financiranja, zlasti s finančno pobudo Ustvarjalna Evropa, jamstvenimi skladi za MSP ter strukturnimi skladi EU.

| 4.4.3 | Poleg programa Ustvarjalna Evropa bi bilo treba v sektorju uravnoteženo uporabljati tudi druge instrumente financiranja, kot sta Obzorje 2020 in Erasmus+. |
| --- | --- |

4.4.3

Poleg programa Ustvarjalna Evropa bi bilo treba v sektorju uravnoteženo uporabljati tudi druge instrumente financiranja, kot sta Obzorje 2020 in Erasmus+.

| 4.5 | Komisija v sporočilu omenja zasebne naložbe kot način za financiranje obravnavanega sektorja. EESO meni, da morajo novi akterji v digitalnem sektorju, kot so telekomunikacijska podjetja in ponudniki vsebin, prispevati k financiranju filmske industrije. |
| --- | --- |

4.5

Komisija v sporočilu omenja zasebne naložbe kot način za financiranje obravnavanega sektorja. EESO meni, da morajo novi akterji v digitalnem sektorju, kot so telekomunikacijska podjetja in ponudniki vsebin, prispevati k financiranju filmske industrije.

| 4.6 | Samostojne pobude niso dovolj, temveč morajo vlade in EU za avdiovizualno industrijo oblikovati finančno infrastrukturo, ki bo usmerjena v izvajanje in spodbujanje večjega števila finančnih in nefinančnih storitev, vključno s storitvami za krepitev zmogljivosti, ki bodo namenjene celotni proizvodni verigi sektorja: razvoju, produkciji in distribuciji. |
| --- | --- |

4.6

Samostojne pobude niso dovolj, temveč morajo vlade in EU za avdiovizualno industrijo oblikovati finančno infrastrukturo, ki bo usmerjena v izvajanje in spodbujanje večjega števila finančnih in nefinančnih storitev, vključno s storitvami za krepitev zmogljivosti, ki bodo namenjene celotni proizvodni verigi sektorja: razvoju, produkciji in distribuciji.

Inovativno poslovno okolje

| 4.7 | EESO sodeluje v razpravi o pravicah intelektualne lastnine, enotnem digitalnem trgu in direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, vendar se zavzema tudi za preskušanje nekonvencionalnih poslovnih modelov, ki bodo smiselni v sedanjem tehnološkem preobratu digitalne dobe. Poleg tega poudarja, da je treba vse sedanje politike, ki zadevajo ta sektor, bolj racionalizirati. |
| --- | --- |

4.7

EESO sodeluje v razpravi o pravicah intelektualne lastnine, enotnem digitalnem trgu in direktivi o avdiovizualnih medijskih storitvah, vendar se zavzema tudi za preskušanje nekonvencionalnih poslovnih modelov, ki bodo smiselni v sedanjem tehnološkem preobratu digitalne dobe. Poleg tega poudarja, da je treba vse sedanje politike, ki zadevajo ta sektor, bolj racionalizirati.

| 4.8 | Treba je razmišljati o novih poslovnih modelih in podpirati odločenost za sprejemanje drznih odločitev. Da pa bo to mogoče doseči, morajo biti vse zainteresirane strani odprto in celovito vključene v razprave o spremembah poslovnih modelov. Poleg tega bi moral razprave spodbujati sektor sam. |
| --- | --- |

4.8

Treba je razmišljati o novih poslovnih modelih in podpirati odločenost za sprejemanje drznih odločitev. Da pa bo to mogoče doseči, morajo biti vse zainteresirane strani odprto in celovito vključene v razprave o spremembah poslovnih modelov. Poleg tega bi moral razprave spodbujati sektor sam.

| 4.9 | EESO je prepričan, da je ta vidik ključen za uspeh sektorja, zato poziva vse zainteresirane strani, naj bodo odprte za takšne nove poslovne modele, da bodo ne le izkoristile vse prednosti, ki jih nudi digitalna doba, temveč se bodo tudi prilagajale hitro spreminjajočim se potrošniškim vedenjskim vzorcem. |
| --- | --- |

4.9

EESO je prepričan, da je ta vidik ključen za uspeh sektorja, zato poziva vse zainteresirane strani, naj bodo odprte za takšne nove poslovne modele, da bodo ne le izkoristile vse prednosti, ki jih nudi digitalna doba, temveč se bodo tudi prilagajale hitro spreminjajočim se potrošniškim vedenjskim vzorcem.

| 4.10 | V mišljenju producentov in radiodifuzijskih hiš mora priti do kulturne spremembe: v prihodnosti bodo proizvodi, namenjeni kinematografom in televiziji, soobstajali s proizvodi kombiniranih medijev. Producenti in radiodifuzijske hiše morajo razviti različne poslovne modele glede na različno naravno proizvodov ter proračune in strategije distribucije prilagoditi naravi in tržnemu potencialu posebnih proizvodov. Vlade pa morajo ponovno razmisliti o modelu javnega financiranja in si prizadevati za bolj uravnoteženo kombinacijo pomoči. |
| --- | --- |

4.10

V mišljenju producentov in radiodifuzijskih hiš mora priti do kulturne spremembe: v prihodnosti bodo proizvodi, namenjeni kinematografom in televiziji, soobstajali s proizvodi kombiniranih medijev. Producenti in radiodifuzijske hiše morajo razviti različne poslovne modele glede na različno naravno proizvodov ter proračune in strategije distribucije prilagoditi naravi in tržnemu potencialu posebnih proizvodov. Vlade pa morajo ponovno razmisliti o modelu javnega financiranja in si prizadevati za bolj uravnoteženo kombinacijo pomoči.

| 4.11 | Odbor svari pred golim prilagajanjem sedanjih poslovnih praks, ne da bi o njih razmislili s popolnoma inovativnega zornega kota. Na primer: zgolj večja prožnost faz medijskega predvajanja morda ne bo prinesla poslovnih rešitev, ki jih zahteva digitalna doba. |
| --- | --- |

4.11

Odbor svari pred golim prilagajanjem sedanjih poslovnih praks, ne da bi o njih razmislili s popolnoma inovativnega zornega kota. Na primer: zgolj večja prožnost faz medijskega predvajanja morda ne bo prinesla poslovnih rešitev, ki jih zahteva digitalna doba.

Krepitev ustvarjalnega okolja

| 4.12 | EESO meni, da je sodelovanje med filmskimi šolami ključno za dodatno izboljšanje sektorja. Poleg tega poudarja, da bi moral biti tudi ta vidik sektorja, torej filmske šole, vključen v razprave zainteresiranih strani na evropski ravni. |
| --- | --- |

4.12

EESO meni, da je sodelovanje med filmskimi šolami ključno za dodatno izboljšanje sektorja. Poleg tega poudarja, da bi moral biti tudi ta vidik sektorja, torej filmske šole, vključen v razprave zainteresiranih strani na evropski ravni.

| 4.13 | Dodatno pozornost je treba posvetiti posebnim izzivom filmskih šol, saj mnoge od njih ob tako hitro spreminjajoči se tehnologiji za usposabljanje svojih študentov uporabljajo zastarelo tehnologijo. Zato se pogosto zgodi, da strokovnjaki za filmsko produkcijo niso pripravljeni na tehnološko okolje, s katerim se soočajo v samem sektorju. |
| --- | --- |

4.13

Dodatno pozornost je treba posvetiti posebnim izzivom filmskih šol, saj mnoge od njih ob tako hitro spreminjajoči se tehnologiji za usposabljanje svojih študentov uporabljajo zastarelo tehnologijo. Zato se pogosto zgodi, da strokovnjaki za filmsko produkcijo niso pripravljeni na tehnološko okolje, s katerim se soočajo v samem sektorju.

Dostopnost in razvoj občinstva

| 4.14 | EESO podpira zamisel, da mora biti tudi občinstvo med gonilnimi silami v sektorju. Zato je treba na evropski ravni zbrati ustrezne podatke, potrošniške organizacije pa vključiti v razprave zainteresiranih strani, na primer v evropski filmski forum. |
| --- | --- |

4.14

EESO podpira zamisel, da mora biti tudi občinstvo med gonilnimi silami v sektorju. Zato je treba na evropski ravni zbrati ustrezne podatke, potrošniške organizacije pa vključiti v razprave zainteresiranih strani, na primer v evropski filmski forum.

Zbiranje in analiza podatkov

| 4.15 | EESO meni, da je treba več pozornosti nameniti zbiranju podatkov na evropski ravni, da se izboljša poznavanje sektorja. Zbirati je treba ne le podatke o občinstvu, temveč tudi o uporabi finančnih sredstev na različnih ravneh, konkurenčnosti sektorja ter delovnem okolju in pogojih. |
| --- | --- |

4.15

EESO meni, da je treba več pozornosti nameniti zbiranju podatkov na evropski ravni, da se izboljša poznavanje sektorja. Zbirati je treba ne le podatke o občinstvu, temveč tudi o uporabi finančnih sredstev na različnih ravneh, konkurenčnosti sektorja ter delovnem okolju in pogojih.

| 4.16 | Odbor tudi priznava, da je treba poiskati vir podatkov na nacionalni ravni in ravni EU, ki bo vključeval tudi podatke, ki jih uporabljajo finančni posredniki za ocenjevanje in obvladovanje naložbenih tveganj. |
| --- | --- |

4.16

Odbor tudi priznava, da je treba poiskati vir podatkov na nacionalni ravni in ravni EU, ki bo vključeval tudi podatke, ki jih uporabljajo finančni posredniki za ocenjevanje in obvladovanje naložbenih tveganj.

Delovno okolje in delovni pogoji

| 4.17 | EESO je prepričan, da bi morali biti delovni pogoji in delovno okolje v sektorju posebno področje, o katerem je treba razpravljati in se mu posvetiti. Trenutno je sektor tako raznolik, da temu področju zaradi pomanjkljivih podatkov o delovnih pogojih pogosto ni namenjena ustrezna pozornost. |
| --- | --- |

4.17

EESO je prepričan, da bi morali biti delovni pogoji in delovno okolje v sektorju posebno področje, o katerem je treba razpravljati in se mu posvetiti. Trenutno je sektor tako raznolik, da temu področju zaradi pomanjkljivih podatkov o delovnih pogojih pogosto ni namenjena ustrezna pozornost.

| 4.18 | Na žalost je v sektorju vse več negotovih zaposlitev, kar je deloma posledica posebnih značilnosti tega sektorja (produkcija je na primer opravljena v kratkem časovnem obdobju), a tudi posledica premalo konkurenčnosti tam, kjer se poskušajo doseči prihranki pri izplačilu honorarjev. |
| --- | --- |

4.18

Na žalost je v sektorju vse več negotovih zaposlitev, kar je deloma posledica posebnih značilnosti tega sektorja (produkcija je na primer opravljena v kratkem časovnem obdobju), a tudi posledica premalo konkurenčnosti tam, kjer se poskušajo doseči prihranki pri izplačilu honorarjev.

| 4.19 | Zato EESO poziva Komisijo, naj ta izziv vključi v sporočilo in ga tudi obravnava v razpravah. Zastopniki delavcev v filmskem sektorju morajo biti vključeni v razprave zainteresiranih strani in v evropski filmski forum. |
| --- | --- |

4.19

Zato EESO poziva Komisijo, naj ta izziv vključi v sporočilo in ga tudi obravnava v razpravah. Zastopniki delavcev v filmskem sektorju morajo biti vključeni v razprave zainteresiranih strani in v evropski filmski forum.

Evropski filmski forum

| 4.20 | EESO podpira pobudo Komisije za ustanovitev evropskega filmskega foruma. Skrajni čas je, da se sektor poveže in razpravlja o vprašanjih, ki so pomembna za njegovo konkurenčnost v današnji digitalni dobi. |
| --- | --- |

4.20

EESO podpira pobudo Komisije za ustanovitev evropskega filmskega foruma. Skrajni čas je, da se sektor poveže in razpravlja o vprašanjih, ki so pomembna za njegovo konkurenčnost v današnji digitalni dobi.

| 4.21 | Pri tem je ključno, da v razpravi enakovredno sodelujejo vse zainteresirane strani iz sektorja. To velja tudi za manjše zainteresirane skupine, manj „močne“ ter tudi predstavnike potrošnikov in delavcev. |
| --- | --- |

4.21

Pri tem je ključno, da v razpravi enakovredno sodelujejo vse zainteresirane strani iz sektorja. To velja tudi za manjše zainteresirane skupine, manj „močne“ ter tudi predstavnike potrošnikov in delavcev.

| 4.22 | Čeprav digitalna doba sektor televizije ni prizadela tako močno kot filmsko industrijo, je pomembno, da se obravnava tudi navedeni sektor in da se o njem širše razpravlja, saj je pomemben del avdiovizualnega sektorja. |
| --- | --- |

4.22

Čeprav digitalna doba sektor televizije ni prizadela tako močno kot filmsko industrijo, je pomembno, da se obravnava tudi navedeni sektor in da se o njem širše razpravlja, saj je pomemben del avdiovizualnega sektorja.

Spodbujanje evropske filmske pismenosti

| 4.23 | EESO meni, da je filmska pismenost pomemben vidik za to, da bo večje število Evropejcev začelo ceniti evropske filme in se zanimati zanje. Zato priporoča, da se filmska pismenost spodbuja na evropski in tudi nacionalni ravni. To bi ne le koristilo samemu filmskemu sektorju, temveč bi poudarilo tudi kulturno raznolikost Evrope. Sedanji model filmske vzgoje v šolah morda ne deluje, zato EESO meni, da bi bilo treba ustvariti modele in kampanje, ki bi poudarile uspeh, lepoto in umetnost evropskega filmskega sektorja. |
| --- | --- |

4.23

EESO meni, da je filmska pismenost pomemben vidik za to, da bo večje število Evropejcev začelo ceniti evropske filme in se zanimati zanje. Zato priporoča, da se filmska pismenost spodbuja na evropski in tudi nacionalni ravni. To bi ne le koristilo samemu filmskemu sektorju, temveč bi poudarilo tudi kulturno raznolikost Evrope. Sedanji model filmske vzgoje v šolah morda ne deluje, zato EESO meni, da bi bilo treba ustvariti modele in kampanje, ki bi poudarile uspeh, lepoto in umetnost evropskega filmskega sektorja.

Dostopnost

| 4.24 | Jezik velja za eno od ovir pri sprejemanju filmov pri evropskem in svetovnem občinstvu. Je sicer fizična ovira, a tudi del kulturne raznolikosti. Poleg tega so filmi dober pripomoček za učenje tujih jezikov. Kljub temu bi bilo treba po mnenju EESO sredstva Obzorja 2020 nameniti tudi inovativnemu pristopu k stroškovno učinkoviti sinhronizaciji z vodilnimi in prihodnjimi tehnologijami. |
| --- | --- |

4.24

Jezik velja za eno od ovir pri sprejemanju filmov pri evropskem in svetovnem občinstvu. Je sicer fizična ovira, a tudi del kulturne raznolikosti. Poleg tega so filmi dober pripomoček za učenje tujih jezikov. Kljub temu bi bilo treba po mnenju EESO sredstva Obzorja 2020 nameniti tudi inovativnemu pristopu k stroškovno učinkoviti sinhronizaciji z vodilnimi in prihodnjimi tehnologijami.

| 4.25 | EESO poleg tega močno spodbuja avdiovizualni sektor k uporabi razpoložljivih instrumentov, da se tudi slabovidnim in/ali naglušnim osebam omogoči uživanje proizvodov sektorja. Raziskave bi morale biti usmerjene tudi v zagotavljanje bolj stroškovno učinkovitih orodij za dostop. |
| --- | --- |

4.25

EESO poleg tega močno spodbuja avdiovizualni sektor k uporabi razpoložljivih instrumentov, da se tudi slabovidnim in/ali naglušnim osebam omogoči uživanje proizvodov sektorja. Raziskave bi morale biti usmerjene tudi v zagotavljanje bolj stroškovno učinkovitih orodij za dostop.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/52 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/52

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o civilni družbi v Rusiji

(mnenje na lastno pobudo)

(2015/C 230/08)

| Poročevalka: | Mall HELLAM |
| --- | --- |

Poročevalka:

Mall HELLAM

Evropski ekonomsko-socialni odbor je na plenarnem zasedanju 22. januarja 2014 sklenil, da v skladu s členom 29(2) poslovnika pripravi mnenje na lastno pobudo o naslednji temi:

Civilna družba v Rusiji

(mnenje na lastno pobudo).

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 17. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 118 glasovi za, 6 glasovi proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Splošna priporočila

| 1.1 | Vzpostavljanje vzajemnega zaupanja in svobodnih medsebojnih odnosov med civilnima družbama Rusije in EU ter zagotavljanje čim večje pomoči neodvisnim organizacijam civilne družbe v Rusiji še nikoli ni bilo tako pomembno, kot je zdaj. |
| --- | --- |

1.1

Vzpostavljanje vzajemnega zaupanja in svobodnih medsebojnih odnosov med civilnima družbama Rusije in EU ter zagotavljanje čim večje pomoči neodvisnim organizacijam civilne družbe v Rusiji še nikoli ni bilo tako pomembno, kot je zdaj.

| 1.2 | Dejavneje je treba spodbujati okvir za človekove pravice in demokracijo ter povečati politično vlogo posebnega predstavnika EU za človekove pravice. Civilna družba in vprašanja človekovih pravic bi morala biti sestavni del vseh dvostranskih in večstranskih dialogov z Rusijo. Ohraniti je treba dialog o človekovih pravicah ter se vselej, kadar je mogoče, posvetovati z zainteresiranimi stranmi civilne družbe, ki imajo ustrezno znanje na tem področju. Visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko bi se moral ob vsakem obisku Rusije sestati s civilno družbo in njenimi organizacijami. |
| --- | --- |

1.2

Dejavneje je treba spodbujati okvir za človekove pravice in demokracijo ter povečati politično vlogo posebnega predstavnika EU za človekove pravice. Civilna družba in vprašanja človekovih pravic bi morala biti sestavni del vseh dvostranskih in večstranskih dialogov z Rusijo. Ohraniti je treba dialog o človekovih pravicah ter se vselej, kadar je mogoče, posvetovati z zainteresiranimi stranmi civilne družbe, ki imajo ustrezno znanje na tem področju. Visoki predstavnik EU za zunanje zadeve in varnostno politiko bi se moral ob vsakem obisku Rusije sestati s civilno družbo in njenimi organizacijami.

| 1.3 | EU bi morala usklajevati svoja stališča in nastopati enotno ter pri tem obravnavati politične težave in zatiranje nevladnih organizacij (NVO) in medijev v Rusiji. EESO spodbuja EU, naj natančno spremlja različne vidike položaja civilne družbe v Rusiji ter o tem redno izraža svoja stališča. |
| --- | --- |

1.3

EU bi morala usklajevati svoja stališča in nastopati enotno ter pri tem obravnavati politične težave in zatiranje nevladnih organizacij (NVO) in medijev v Rusiji. EESO spodbuja EU, naj natančno spremlja različne vidike položaja civilne družbe v Rusiji ter o tem redno izraža svoja stališča.

| 1.4 | Vendar bi bilo treba za doseganje napredka v pogovorih z Rusijo upoštevati tudi dvostranski pristop. EU bi morala imeti jasno stališče o sankcijah in odgovornosti za zatiranje civilne družbe. Vendar bo potrebno veliko prožnosti, da bi se odnosi med EU in Rusijo, ki so na zelo nizki ravni, izboljšali. Dvostranski pristop bi bil lahko učinkovit pri ponovni vzpostavitvi odnosov. |
| --- | --- |

1.4

Vendar bi bilo treba za doseganje napredka v pogovorih z Rusijo upoštevati tudi dvostranski pristop. EU bi morala imeti jasno stališče o sankcijah in odgovornosti za zatiranje civilne družbe. Vendar bo potrebno veliko prožnosti, da bi se odnosi med EU in Rusijo, ki so na zelo nizki ravni, izboljšali. Dvostranski pristop bi bil lahko učinkovit pri ponovni vzpostavitvi odnosov.

| 1.5 | Obravnavanje sodelovanja med civilnima družbama EU in Rusije kot možnega dela prihodnjih sporazumov o partnerstvu in sodelovanju (1) in uvedba ločene postavke za financiranje neodvisne platforme za dialog med obema civilnima družbama bi prav tako lahko bila dragocena strateška naložba. Kljub izrednim političnim razmeram bi si morala EU še naprej prizadevati za „mehke in pametne ukrepe“ (2), da bi prispevala k normalizaciji razmer in preprečila drsenje Rusije v (samo-) izolacijo. S tega vidika bi bilo treba upoštevati priporočila iz prejšnjih mnenj EESO o severni dimenziji (3) (vključno s politiko za Arktiko (4)), o strategiji za Baltsko morje (5), o sinergiji Črnega morja (6), o vzhodnem partnerstvu (7) in o strategiji za Podonavje. |
| --- | --- |

1.5

Obravnavanje sodelovanja med civilnima družbama EU in Rusije kot možnega dela prihodnjih sporazumov o partnerstvu in sodelovanju (1) in uvedba ločene postavke za financiranje neodvisne platforme za dialog med obema civilnima družbama bi prav tako lahko bila dragocena strateška naložba. Kljub izrednim političnim razmeram bi si morala EU še naprej prizadevati za „mehke in pametne ukrepe“ (2), da bi prispevala k normalizaciji razmer in preprečila drsenje Rusije v (samo-) izolacijo. S tega vidika bi bilo treba upoštevati priporočila iz prejšnjih mnenj EESO o severni dimenziji (3) (vključno s politiko za Arktiko (4)), o strategiji za Baltsko morje (5), o sinergiji Črnega morja (6), o vzhodnem partnerstvu (7) in o strategiji za Podonavje.

| 1.6 | EU bi morala natančno spremljati demokratične procese in izzive, s katerimi se soočajo udeleženci dialoga. Hitro poslabšanje razmer na področju pravic in svoboščin – do česar prihaja v Rusiji v zadnjih dveh letih – je treba priznati in čim prej ustaviti. Institucije EU in države članice, zlasti tiste, ki v to niso vpletene, bi morale finančno in drugače podpreti programe izmenjav in programe za sodelovanje s civilno družbo Rusije ter podpreti demokratično usmerjene specializirane NVO v Rusiji, kot so zagovorniki človekovih pravic, okoljevarstveniki, združenja potrošnikov, različni socialni partnerji, druge neodvisne poklicne organizacije itd. Ob upoštevanju nekaterih pogojev bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za lajšanje in liberalizacijo vizumskih postopkov. |
| --- | --- |

1.6

EU bi morala natančno spremljati demokratične procese in izzive, s katerimi se soočajo udeleženci dialoga. Hitro poslabšanje razmer na področju pravic in svoboščin – do česar prihaja v Rusiji v zadnjih dveh letih – je treba priznati in čim prej ustaviti. Institucije EU in države članice, zlasti tiste, ki v to niso vpletene, bi morale finančno in drugače podpreti programe izmenjav in programe za sodelovanje s civilno družbo Rusije ter podpreti demokratično usmerjene specializirane NVO v Rusiji, kot so zagovorniki človekovih pravic, okoljevarstveniki, združenja potrošnikov, različni socialni partnerji, druge neodvisne poklicne organizacije itd. Ob upoštevanju nekaterih pogojev bi bilo treba sprejeti ustrezne ukrepe za lajšanje in liberalizacijo vizumskih postopkov.

| 1.7 | Raznolikost je ključnega pomena za zdravo evropsko civilno družbo. EU bi morala sodelovati z različnimi specializiranimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe, in sicer kljub temu – in zlasti z vidika dejstva –, da se Rusija vse bolj monopolizira in izolira, ko sprejema avtoritarne načine ravnanja. EESO poziva k intenzivnejšim stikom med ljudmi ter zlasti k širšim povezavam na področju izobraževanja in medkulturnega dialoga, ki je orodje za izboljšanje medsebojnega razumevanja in zaupanja. Med organizacijami civilne družbe EU in Rusije bi bilo treba vzpostaviti nove platforme in oblike sodelovanja. Forum civilne družbe EU-Rusija (podoben forumu za vzhodno partnerstvo) bi lahko bil ena od obstoječih platform za razvoj, ki so za to primerne. V to ali podobno platformo bi bilo treba vključiti tudi socialne partnerje. |
| --- | --- |

1.7

Raznolikost je ključnega pomena za zdravo evropsko civilno družbo. EU bi morala sodelovati z različnimi specializiranimi in regionalnimi zainteresiranimi stranmi civilne družbe, in sicer kljub temu – in zlasti z vidika dejstva –, da se Rusija vse bolj monopolizira in izolira, ko sprejema avtoritarne načine ravnanja. EESO poziva k intenzivnejšim stikom med ljudmi ter zlasti k širšim povezavam na področju izobraževanja in medkulturnega dialoga, ki je orodje za izboljšanje medsebojnega razumevanja in zaupanja. Med organizacijami civilne družbe EU in Rusije bi bilo treba vzpostaviti nove platforme in oblike sodelovanja. Forum civilne družbe EU-Rusija (podoben forumu za vzhodno partnerstvo) bi lahko bil ena od obstoječih platform za razvoj, ki so za to primerne. V to ali podobno platformo bi bilo treba vključiti tudi socialne partnerje.

| 1.8 | EU bi morala pregledati postopke za finančno podporo NVO prek Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR). Zaradi stalnega zatiranja in preganjanja bi sorazmerno velik delež sofinanciranja pomenil veliko breme za številne ruske NVO in njihove partnerje. Zato je treba povečati možnosti financiranja ter ruskim NVO ali koalicijam NVO omogočiti varen način izkoriščanja teh sredstev. Priporoča se, da se proračun EIDHR za Rusko federacijo poveča s treh na devet milijonov EUR letno. Za večjo prožnost in dostopnost mehanizmov pomoči bi bilo treba razmisliti o mehanizmih za prenos že dodeljenih nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

1.8

EU bi morala pregledati postopke za finančno podporo NVO prek Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR). Zaradi stalnega zatiranja in preganjanja bi sorazmerno velik delež sofinanciranja pomenil veliko breme za številne ruske NVO in njihove partnerje. Zato je treba povečati možnosti financiranja ter ruskim NVO ali koalicijam NVO omogočiti varen način izkoriščanja teh sredstev. Priporoča se, da se proračun EIDHR za Rusko federacijo poveča s treh na devet milijonov EUR letno. Za večjo prožnost in dostopnost mehanizmov pomoči bi bilo treba razmisliti o mehanizmih za prenos že dodeljenih nepovratnih sredstev.

| 1.9 | Dostop ruskih partnerjev do instrumenta evropske sosedske politike (ENI) kot del čezmejnih in večstranskih programov, ki se izvajajo v sodelovanju s partnerji iz EU in držav vzhodnega partnerstva, je lahko dragocena priložnost. EESO poleg tega priporoča razširitev instrumenta partnerstva, v okviru katerega se za sodelovanje z Rusijo trenutno dodeljujejo sredstva v višini 10 milijonov EUR letno, s čimer bodo lahko vloge za ta sredstva vložile tudi institucije civilne družbe. Poleg tega bi se lahko mandat Evropske ustanove za demokracijo razširil na Rusijo. V okviru ustreznih regionalnih in čezmejnih programov sodelovanja bi bilo treba povečati podporo civilni družbi. |
| --- | --- |

1.9

Dostop ruskih partnerjev do instrumenta evropske sosedske politike (ENI) kot del čezmejnih in večstranskih programov, ki se izvajajo v sodelovanju s partnerji iz EU in držav vzhodnega partnerstva, je lahko dragocena priložnost. EESO poleg tega priporoča razširitev instrumenta partnerstva, v okviru katerega se za sodelovanje z Rusijo trenutno dodeljujejo sredstva v višini 10 milijonov EUR letno, s čimer bodo lahko vloge za ta sredstva vložile tudi institucije civilne družbe. Poleg tega bi se lahko mandat Evropske ustanove za demokracijo razširil na Rusijo. V okviru ustreznih regionalnih in čezmejnih programov sodelovanja bi bilo treba povečati podporo civilni družbi.

| 1.10 | Sedanje politike EU na področju financiranja ne smejo temeljiti izključno na projektih pomoči. Institucionalna podpora in večja strokovna usposobljenost sta ključni za vzdržnost civilne družbe v gospodarstvih v prehodu, kot je Rusija. Da bi ruska civilna družba dosegla napredek pri svojem razvoju, je treba okrepiti zmogljivosti organizacij civilne družbe, tudi socialnih partnerjev, podpreti razvoj tehničnega/IT in vodstvenega znanja in spretnosti znotraj NVO ter spodbuditi sodelovanje s partnerji v EU. |
| --- | --- |

1.10

Sedanje politike EU na področju financiranja ne smejo temeljiti izključno na projektih pomoči. Institucionalna podpora in večja strokovna usposobljenost sta ključni za vzdržnost civilne družbe v gospodarstvih v prehodu, kot je Rusija. Da bi ruska civilna družba dosegla napredek pri svojem razvoju, je treba okrepiti zmogljivosti organizacij civilne družbe, tudi socialnih partnerjev, podpreti razvoj tehničnega/IT in vodstvenega znanja in spretnosti znotraj NVO ter spodbuditi sodelovanje s partnerji v EU.

| 1.11 | EESO poziva k pripravi takojšnjih ukrepov/sistema za opozarjanje za skupine in posameznike, ki so v nevarnosti ali potrebujejo nujno pomoč. To bi moralo vključevati na primer boljši dostop do azila, dodelitev in podaljšanje vizumov, odobritev štipendij itd. Poleg tega je izjemno pomembno, da se zagotovita pomoč in podpora aktivistom civilne družbe, ki so morali zapustiti Rusijo zaradi političnih razlogov. |
| --- | --- |

1.11

EESO poziva k pripravi takojšnjih ukrepov/sistema za opozarjanje za skupine in posameznike, ki so v nevarnosti ali potrebujejo nujno pomoč. To bi moralo vključevati na primer boljši dostop do azila, dodelitev in podaljšanje vizumov, odobritev štipendij itd. Poleg tega je izjemno pomembno, da se zagotovita pomoč in podpora aktivistom civilne družbe, ki so morali zapustiti Rusijo zaradi političnih razlogov.

| 1.12 | EESO poziva k intenzivnejšim izmenjavam in povezavam med zainteresiranimi stranmi ruske in ukrajinske civilne družbe, pri čemer mora EU zagotoviti strukturno vodstvo in podporo. Poleg tega meni, da je treba poiskati možnosti za sodelovanje ruskih partnerjev pri velikih regionalnih projektih v okviru držav vzhodnega partnerstva, zlasti na področju demokracije, okolja, javnega zdravja, prometa, energetske učinkovitosti itd. |
| --- | --- |

1.12

EESO poziva k intenzivnejšim izmenjavam in povezavam med zainteresiranimi stranmi ruske in ukrajinske civilne družbe, pri čemer mora EU zagotoviti strukturno vodstvo in podporo. Poleg tega meni, da je treba poiskati možnosti za sodelovanje ruskih partnerjev pri velikih regionalnih projektih v okviru držav vzhodnega partnerstva, zlasti na področju demokracije, okolja, javnega zdravja, prometa, energetske učinkovitosti itd.

| 1.13 | EU bi si morala prizadevati za bolj strukturirano sodelovanje neodvisnih predstavnikov civilne družbe v dialogu EU-Rusija, tudi na vzajemno tako pomembnih projektih, kot so migracije, medkulturni odnosi, podnebne spremembe, varnost podatkov, mednarodna varnost itd. Poleg tega bi morala vzpostaviti tudi nove interaktivne in pregledne načine sodelovanja za državljane v Evropi in Rusiji. Srečanje visokega predstavnika EU z zainteresiranimi stranmi civilne družbe, ki so dejavni zunaj EU, bi bil lahko korak k doseganju tega cilja. |
| --- | --- |

1.13

EU bi si morala prizadevati za bolj strukturirano sodelovanje neodvisnih predstavnikov civilne družbe v dialogu EU-Rusija, tudi na vzajemno tako pomembnih projektih, kot so migracije, medkulturni odnosi, podnebne spremembe, varnost podatkov, mednarodna varnost itd. Poleg tega bi morala vzpostaviti tudi nove interaktivne in pregledne načine sodelovanja za državljane v Evropi in Rusiji. Srečanje visokega predstavnika EU z zainteresiranimi stranmi civilne družbe, ki so dejavni zunaj EU, bi bil lahko korak k doseganju tega cilja.

2.   Vloga EESO

| 2.1 | EESO in neodvisne organizacije ruske civilne družbe bi morali preučiti možnosti za bolj ploden dialog med EU in Rusijo na področju človekovih pravic ter poiskati nove načine za stalen dialog. |
| --- | --- |

2.1

EESO in neodvisne organizacije ruske civilne družbe bi morali preučiti možnosti za bolj ploden dialog med EU in Rusijo na področju človekovih pravic ter poiskati nove načine za stalen dialog.

| 2.2 | Da bi se okrepilo vzajemno sodelovanje med evropsko in rusko civilno družbo, bi bilo treba sprejeti ukrepe, navedene v nadaljevanju besedila. |
| --- | --- |

2.2

Da bi se okrepilo vzajemno sodelovanje med evropsko in rusko civilno družbo, bi bilo treba sprejeti ukrepe, navedene v nadaljevanju besedila.

| 2.2.1 | Razmisliti bi bilo treba o razširitvi spremljevalnega odbora EESO za Rusijo, da se več članom omogoči sodelovanje v izmenjavah z ruskimi partnerji. |
| --- | --- |

2.2.1

Razmisliti bi bilo treba o razširitvi spremljevalnega odbora EESO za Rusijo, da se več članom omogoči sodelovanje v izmenjavah z ruskimi partnerji.

| 2.2.2 | Okrepiti bi bilo treba sodelovanje med EESO ter forumom civilne družbe EU-Rusija, da se spremlja razvoj dogodkov v ruski civilni družbi ter preučijo načini za spodbujanje dialoga med neodvisnimi organizacijami civilne družbe v EU in Rusiji (vključno z okoljevarstvenimi organizacijami, združenji potrošnikov, organizacijami s področja kmetijstva in sociale, drugimi poklicnimi in specializiranimi organizacijami itd.). |
| --- | --- |

2.2.2

Okrepiti bi bilo treba sodelovanje med EESO ter forumom civilne družbe EU-Rusija, da se spremlja razvoj dogodkov v ruski civilni družbi ter preučijo načini za spodbujanje dialoga med neodvisnimi organizacijami civilne družbe v EU in Rusiji (vključno z okoljevarstvenimi organizacijami, združenji potrošnikov, organizacijami s področja kmetijstva in sociale, drugimi poklicnimi in specializiranimi organizacijami itd.).

| 2.2.3 | Vzpostaviti in razvijati bi bilo treba stike s široko paleto neodvisnih socialnih partnerjev (npr. združenji delodajalcev in sindikati) v Rusiji. |
| --- | --- |

2.2.3

Vzpostaviti in razvijati bi bilo treba stike s široko paleto neodvisnih socialnih partnerjev (npr. združenji delodajalcev in sindikati) v Rusiji.

| 2.2.4 | Podpreti, razširiti in prednostno razvrstiti bi bilo treba prizadevanja na področju spodbujanja sodelovanja ter civilne družbe v Rusiji in Ukrajini ter na preostalem območju vzhodnega partnerstva, tudi na področju delovnih razmerij; razmisliti bi bilo treba o posebni vlogi EESO pri organizaciji sodelovanja med civilnima družbama Rusije in Ukrajine. |
| --- | --- |

2.2.4

Podpreti, razširiti in prednostno razvrstiti bi bilo treba prizadevanja na področju spodbujanja sodelovanja ter civilne družbe v Rusiji in Ukrajini ter na preostalem območju vzhodnega partnerstva, tudi na področju delovnih razmerij; razmisliti bi bilo treba o posebni vlogi EESO pri organizaciji sodelovanja med civilnima družbama Rusije in Ukrajine.

| 2.2.5 | Zaradi politične situacije je EESO začasno prekinil organizacijo skupnih delavnic z državljansko zbornico Ruske federacije (CCRF). Vseeno pa Odbor ohranja stike s CCRF pri posameznih vprašanjih ter bo vzpostavil stike tudi z ruskim varuhom človekovih pravic in drugimi ustreznimi institucijami in strokovnjaki. |
| --- | --- |

2.2.5

Zaradi politične situacije je EESO začasno prekinil organizacijo skupnih delavnic z državljansko zbornico Ruske federacije (CCRF). Vseeno pa Odbor ohranja stike s CCRF pri posameznih vprašanjih ter bo vzpostavil stike tudi z ruskim varuhom človekovih pravic in drugimi ustreznimi institucijami in strokovnjaki.

3.   Uvodne ugotovitve

| 3.1 | Ruska federacija si je v začetku marca 2014 začela dejavno prizadevati za priključitev avtonomne pokrajine Krim v Ukrajini. Od aprila 2014 naj bi Rusija vodila nadomestno vojno na vzhodu Ukrajine, in sicer prek vse bolj intenzivne pomoči proruskim separatistom v republikah Doneck in Luhansk ter neposrednega vdora na ukrajinsko ozemlje. To je preizkus za sedanji evropski varnostni sistem, ki je v veljavi že desetletja, ter za širše mednarodne sporazume, sklenjene po 2. svetovni vojni. EU in ZDA sta od poletja 2014 kot odziv na priključitev Krima in krizo na vzhodu Ukrajine uvedli vrsto sankcij za nekatere ruske državljane in podjetja. 21. septembra 2014 so bile v Moskvi in drugih večjih mestih organizirane najverjetneje največje protivojne demonstracije v mnogih letih (ocene se gibljejo med 25 in 50 tisoč udeleženci). |
| --- | --- |

3.1

Ruska federacija si je v začetku marca 2014 začela dejavno prizadevati za priključitev avtonomne pokrajine Krim v Ukrajini. Od aprila 2014 naj bi Rusija vodila nadomestno vojno na vzhodu Ukrajine, in sicer prek vse bolj intenzivne pomoči proruskim separatistom v republikah Doneck in Luhansk ter neposrednega vdora na ukrajinsko ozemlje. To je preizkus za sedanji evropski varnostni sistem, ki je v veljavi že desetletja, ter za širše mednarodne sporazume, sklenjene po 2. svetovni vojni. EU in ZDA sta od poletja 2014 kot odziv na priključitev Krima in krizo na vzhodu Ukrajine uvedli vrsto sankcij za nekatere ruske državljane in podjetja. 21. septembra 2014 so bile v Moskvi in drugih večjih mestih organizirane najverjetneje največje protivojne demonstracije v mnogih letih (ocene se gibljejo med 25 in 50 tisoč udeleženci).

| 3.2 | Predsednik Vladimir Putin in ruska vlada sta leti 2013 in 2014 namenila utrditvi svoje oblasti in marginalizaciji kakršne koli morebitne opozicije. Ruska vlada je v zadnjih letih kot odziv na množične proteste med decembrom 2011 in sredino leta 2012 sprejela vrsto strogih zakonov. Na podlagi zakonov se je med drugim povečal nadzor nad NVO in internetom, močno so se zvišale kazni za udeležbo v nezakonitih uličnih protestih, poleg tega pa se je razširila opredelitev pojma izdaje. |
| --- | --- |

3.2

Predsednik Vladimir Putin in ruska vlada sta leti 2013 in 2014 namenila utrditvi svoje oblasti in marginalizaciji kakršne koli morebitne opozicije. Ruska vlada je v zadnjih letih kot odziv na množične proteste med decembrom 2011 in sredino leta 2012 sprejela vrsto strogih zakonov. Na podlagi zakonov se je med drugim povečal nadzor nad NVO in internetom, močno so se zvišale kazni za udeležbo v nezakonitih uličnih protestih, poleg tega pa se je razširila opredelitev pojma izdaje.

| 3.3 | Stanje na področju človekovih pravic in civilne družbe v Ruski federaciji se slabša. Spremembe zakonodaje o nekomercialnih organizacijah (t. i. zakonodaja o tujih agentih) v povezavi z drugimi zakonodajnimi novostmi uvajajo kazni za dejavnosti osveščanja, v javnosti demonizirajo nevladne organizacije ter zato preprečujejo razvoj civilne družbe. Naraščajoče število sodnih procesov, ki so bili nedavno sproženi proti organizacijam civilne družbe, je zaskrbljujoče. Splošno družbeno in politično ozračje je vse bolj sovražno do NVO in neodvisnih mnenj. |
| --- | --- |

3.3

Stanje na področju človekovih pravic in civilne družbe v Ruski federaciji se slabša. Spremembe zakonodaje o nekomercialnih organizacijah (t. i. zakonodaja o tujih agentih) v povezavi z drugimi zakonodajnimi novostmi uvajajo kazni za dejavnosti osveščanja, v javnosti demonizirajo nevladne organizacije ter zato preprečujejo razvoj civilne družbe. Naraščajoče število sodnih procesov, ki so bili nedavno sproženi proti organizacijam civilne družbe, je zaskrbljujoče. Splošno družbeno in politično ozračje je vse bolj sovražno do NVO in neodvisnih mnenj.

| 3.4 | Drugi omejevalni zakoni, kot je prepoved propagande „neobičajnih spolnih odnosov“ med mladoletniki, so povzročili stigmatizacijo ter povečali diskriminacijo in nasilje na podlagi homofobije. Poleg tega so številni nedavni zakonodajni in upravni ukrepi privedli do omejevanja delovanja neodvisnih ruskih medijev. |
| --- | --- |

3.4

Drugi omejevalni zakoni, kot je prepoved propagande „neobičajnih spolnih odnosov“ med mladoletniki, so povzročili stigmatizacijo ter povečali diskriminacijo in nasilje na podlagi homofobije. Poleg tega so številni nedavni zakonodajni in upravni ukrepi privedli do omejevanja delovanja neodvisnih ruskih medijev.

| 3.5 | Evropski svet je v sklepih z dne 16. julija 2014 pozval Komisijo, naj ponovno preuči programe sodelovanja med EU in Rusijo, da bi za vsak primer posebej odločali o začasni ustavitvi izvajanja dvostranskih in regionalnih programov sodelovanja EU. Projekti, ki se nanašajo izključno na čezmejno sodelovanje in civilno družbo, pa bodo ohranjeni. V takih okoliščinah je treba razmisliti, kako lahko institucije in civilna družba EU pomagajo izboljšati razmere civilnodružbenih skupin v Rusiji ter okrepijo resničen civilni in socialni dialog. |
| --- | --- |

3.5

Evropski svet je v sklepih z dne 16. julija 2014 pozval Komisijo, naj ponovno preuči programe sodelovanja med EU in Rusijo, da bi za vsak primer posebej odločali o začasni ustavitvi izvajanja dvostranskih in regionalnih programov sodelovanja EU. Projekti, ki se nanašajo izključno na čezmejno sodelovanje in civilno družbo, pa bodo ohranjeni. V takih okoliščinah je treba razmisliti, kako lahko institucije in civilna družba EU pomagajo izboljšati razmere civilnodružbenih skupin v Rusiji ter okrepijo resničen civilni in socialni dialog.

4.   Splošen položaj civilne družbe

| 4.1 | V zadnjih letih so ključne mednarodne zainteresirane strani v ZN, EU, Evropskem parlamentu, Svetu Evrope in OVSE večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi omejevanja prostora civilne družbe v Rusiji. |
| --- | --- |

4.1

V zadnjih letih so ključne mednarodne zainteresirane strani v ZN, EU, Evropskem parlamentu, Svetu Evrope in OVSE večkrat izrazile zaskrbljenost zaradi omejevanja prostora civilne družbe v Rusiji.

| 4.2 | Ruska civilna družba – v širšem pomenu besede, ki vključuje vse vrste nepridobitnih združenj – se je od začetka 90. let prejšnjega stoletja izjemno spremenila. Nedavno so se NVO pridružile številne ohlapno organizirane koalicije in skupine državljanov, ki sodelujejo pri projektih v dobrodelne namene, izobraževanju, „poznavanju pravic“ itd., čeprav se sedanja ruska civilna družba v primerjavi z obdobjem njenega oblikovanja pred približno 20 leti sooča z neugodnimi razmerami, kar zadeva individualne pobude in družbeni aktivizem. |
| --- | --- |

4.2

Ruska civilna družba – v širšem pomenu besede, ki vključuje vse vrste nepridobitnih združenj – se je od začetka 90. let prejšnjega stoletja izjemno spremenila. Nedavno so se NVO pridružile številne ohlapno organizirane koalicije in skupine državljanov, ki sodelujejo pri projektih v dobrodelne namene, izobraževanju, „poznavanju pravic“ itd., čeprav se sedanja ruska civilna družba v primerjavi z obdobjem njenega oblikovanja pred približno 20 leti sooča z neugodnimi razmerami, kar zadeva individualne pobude in družbeni aktivizem.

| 4.3 | Od vrnitve Vladimirja Putina v Kremelj maja 2012 je bila sprejeta vrsta represivnih zakonov, javni organi pa so pridobili zelo široka pooblastila za omejevanje ključnih svoboščin. Rusija je na primer spremenila opredelitev pojma izdaje, ki zdaj omogoča kaznovanje mednarodnih skupin zagovornikov človekovih pravic. Uvedene so bile visoke kazni za sodelovanje v „nezakonitih“ protestih. Zakon o prepovedi „propagande homoseksualnosti“ močno diskriminira pripadnike LGBT. Vodje NVO so lahko osebno kazensko odgovorni, če ne spoštujejo novosti na področju zakonodaje o NVO. |
| --- | --- |

4.3

Od vrnitve Vladimirja Putina v Kremelj maja 2012 je bila sprejeta vrsta represivnih zakonov, javni organi pa so pridobili zelo široka pooblastila za omejevanje ključnih svoboščin. Rusija je na primer spremenila opredelitev pojma izdaje, ki zdaj omogoča kaznovanje mednarodnih skupin zagovornikov človekovih pravic. Uvedene so bile visoke kazni za sodelovanje v „nezakonitih“ protestih. Zakon o prepovedi „propagande homoseksualnosti“ močno diskriminira pripadnike LGBT. Vodje NVO so lahko osebno kazensko odgovorni, če ne spoštujejo novosti na področju zakonodaje o NVO.

| 4.4 | Dejstvo je, da je obstoj civilne družbe v Rusiji ogrožen (8). Nekateri opazovalci za človekove pravice menijo, da je takšno zatiranje civilne družbe „v posovjetski zgodovini Rusije brez primere“ in da se je ta proces „z začetkom krize v Ukrajini še okrepil“ (9). Sočasno je država namenila veliko finančnih sredstev za tako imenovane „socialno usmerjene“ skupine, s čimer je še povečala razkol znotraj skupnosti nevladnih organizacij. |
| --- | --- |

4.4

Dejstvo je, da je obstoj civilne družbe v Rusiji ogrožen (8). Nekateri opazovalci za človekove pravice menijo, da je takšno zatiranje civilne družbe „v posovjetski zgodovini Rusije brez primere“ in da se je ta proces „z začetkom krize v Ukrajini še okrepil“ (9). Sočasno je država namenila veliko finančnih sredstev za tako imenovane „socialno usmerjene“ skupine, s čimer je še povečala razkol znotraj skupnosti nevladnih organizacij.

| 4.5 | Še naprej se izvajata politično motiviran pregon aktivistov ter neprizanesljiva obravnava nasprotnikov in kritikov vladajočega režima. Treba je poudariti, da je bilo pred olimpijskimi igrami v Sočiju leta 2014 pomiloščenih in izpuščenih več političnih zapornikov, med njimi Mikhail Khodorkovsky in članici pankovske skupine „Pussy Riot“. Vendar se je moralo v istem obdobju veliko udeležencev protesta, ki je bil 6. maja 2012 organiziran na moskovskem Blatnem trgu, zagovarjati na sodišču, ker so bili obtoženi „organizacije množičnih izgredov“ in uporabe sile proti policistom (10). Lokalne in mednarodne organizacije za človekove pravice so nenehno izpodbijale sorazmernost in ustreznost obtožb. |
| --- | --- |

4.5

Še naprej se izvajata politično motiviran pregon aktivistov ter neprizanesljiva obravnava nasprotnikov in kritikov vladajočega režima. Treba je poudariti, da je bilo pred olimpijskimi igrami v Sočiju leta 2014 pomiloščenih in izpuščenih več političnih zapornikov, med njimi Mikhail Khodorkovsky in članici pankovske skupine „Pussy Riot“. Vendar se je moralo v istem obdobju veliko udeležencev protesta, ki je bil 6. maja 2012 organiziran na moskovskem Blatnem trgu, zagovarjati na sodišču, ker so bili obtoženi „organizacije množičnih izgredov“ in uporabe sile proti policistom (10). Lokalne in mednarodne organizacije za človekove pravice so nenehno izpodbijale sorazmernost in ustreznost obtožb.

| 4.6 | Spremembe sedanje zakonodaje o NVO (t. i. zakonodaje o tujih agentih), ki je bila sprejeta novembra 2012 (11), so eden od osrednjih elementov za zatiranje civilne družbe v Rusiji in so pomenile začetek kampanje, usmerjene v marginalizacijo ruskih NVO. |
| --- | --- |

4.6

Spremembe sedanje zakonodaje o NVO (t. i. zakonodaje o tujih agentih), ki je bila sprejeta novembra 2012 (11), so eden od osrednjih elementov za zatiranje civilne družbe v Rusiji in so pomenile začetek kampanje, usmerjene v marginalizacijo ruskih NVO.

| 4.7 | Skrb zbujajoče je, da zakonodaja o „tujih agentih“ ter številni poznejši represivni zakoni v Rusiji negativno vplivajo na razvoj civilne družbe v širši regiji (12). S tem konceptom „tujih agentov“ sta se znova uveljavila močno zavajajoča in sovražna retorika iz obdobja Sovjetske zveze ter jasno poimenovanje nevladnih organizacij kot „vohunov“ (agentov). |
| --- | --- |

4.7

Skrb zbujajoče je, da zakonodaja o „tujih agentih“ ter številni poznejši represivni zakoni v Rusiji negativno vplivajo na razvoj civilne družbe v širši regiji (12). S tem konceptom „tujih agentov“ sta se znova uveljavila močno zavajajoča in sovražna retorika iz obdobja Sovjetske zveze ter jasno poimenovanje nevladnih organizacij kot „vohunov“ (agentov).

| 4.8 | Prvotno so se morale v skladu z novim zakonom vse NVO, ki prejemajo tujo finančno pomoč in so „politično dejavne“ (ali sodelujejo v dejavnosti osveščanja), pri organih registrirati kot „tuji agenti“. V nasprotnem primeru jim je bila izrečena kazen začasne opustitve izvajanja dejavnosti (brez sodne odločbe). Zakon se je začel izvajati februarja 2013 z organizacijo kampanje na nacionalni ravni, v okviru katere se je opravil pregled več kot 1  000 NVO (13) (Vladimir Putin je v poznejših komentarjih na izražene kritike priznal, da je pri izvajanju zakonodaje prišlo do določenih „skrajnosti“). |
| --- | --- |

4.8

Prvotno so se morale v skladu z novim zakonom vse NVO, ki prejemajo tujo finančno pomoč in so „politično dejavne“ (ali sodelujejo v dejavnosti osveščanja), pri organih registrirati kot „tuji agenti“. V nasprotnem primeru jim je bila izrečena kazen začasne opustitve izvajanja dejavnosti (brez sodne odločbe). Zakon se je začel izvajati februarja 2013 z organizacijo kampanje na nacionalni ravni, v okviru katere se je opravil pregled več kot 1  000 NVO (13) (Vladimir Putin je v poznejših komentarjih na izražene kritike priznal, da je pri izvajanju zakonodaje prišlo do določenih „skrajnosti“).

| 4.9 | Več kot 60 skupin zagovornikov človekovih pravic in drugih skupin civilne družbe – številne od njih zelo pomembne – je bilo obtoženih „upravnih prekrškov“, njihove pritožbe zoper obtožbe in kazni, ki so bile posledica pregledov, pa niso bile enako uspešne. Moskovska NVO „Golos“, ki je najbolj dejavna skupina za spremljanje volitev, ter nekatere druge NVO so morale začasno ustaviti svoje delovanje. 13 nevladnih organizacij je v zvezi s sodnimi postopki, ki še trajajo, vložilo pritožbo pri Evropskem sodišču za človekove pravice. Nobena nevladna organizacija se ni registrirala sama (14). |
| --- | --- |

4.9

Več kot 60 skupin zagovornikov človekovih pravic in drugih skupin civilne družbe – številne od njih zelo pomembne – je bilo obtoženih „upravnih prekrškov“, njihove pritožbe zoper obtožbe in kazni, ki so bile posledica pregledov, pa niso bile enako uspešne. Moskovska NVO „Golos“, ki je najbolj dejavna skupina za spremljanje volitev, ter nekatere druge NVO so morale začasno ustaviti svoje delovanje. 13 nevladnih organizacij je v zvezi s sodnimi postopki, ki še trajajo, vložilo pritožbo pri Evropskem sodišču za človekove pravice. Nobena nevladna organizacija se ni registrirala sama (14).

| 4.10 | Junija 2014 je bil zakon znova spremenjen, s čimer je ministrstvo za pravosodje pridobilo pooblastila, da po lastni presoji, brez kakršnega koli posredovanja sodne veje oblasti, označi NVO za „tuje agente“. Skoraj takoj po začetku veljavnosti zakona se je prvih šest skupin pojavilo na spletni strani ministrstva (15). S 1. oktobrom 2014 je bilo na seznam vključenih 15 NVO, od katerih se številne ukvarjajo s strateškim delom pravnih sporov in pravno pomočjo (16). |
| --- | --- |

4.10

Junija 2014 je bil zakon znova spremenjen, s čimer je ministrstvo za pravosodje pridobilo pooblastila, da po lastni presoji, brez kakršnega koli posredovanja sodne veje oblasti, označi NVO za „tuje agente“. Skoraj takoj po začetku veljavnosti zakona se je prvih šest skupin pojavilo na spletni strani ministrstva (15). S 1. oktobrom 2014 je bilo na seznam vključenih 15 NVO, od katerih se številne ukvarjajo s strateškim delom pravnih sporov in pravno pomočjo (16).

| 4.11 | V Rusiji se zelo malo državnih institucij ukvarja z vprašanji civilne družbe in človekovih pravic: varuh človekovih pravic, predsedniški svet za civilno družbo ter do neke mere državljanska zbornica (17). Slednja je partnerska organizacija EESO za uradne stike z Rusijo (18). Vendar te institucije nimajo dovolj zmogljivosti za soočanje z nedavnimi negativnimi dogodki, povezanimi z NVO in skupinami civilne družbe v Rusiji. |
| --- | --- |

4.11

V Rusiji se zelo malo državnih institucij ukvarja z vprašanji civilne družbe in človekovih pravic: varuh človekovih pravic, predsedniški svet za civilno družbo ter do neke mere državljanska zbornica (17). Slednja je partnerska organizacija EESO za uradne stike z Rusijo (18). Vendar te institucije nimajo dovolj zmogljivosti za soočanje z nedavnimi negativnimi dogodki, povezanimi z NVO in skupinami civilne družbe v Rusiji.

5.   Socialni dialog

| 5.1 | Tristranski odbor je uradni ruski organ, pristojen za odnose med delojemalci in delodajalci (na podlagi koncepta ILO). Odbor sestavlja 30 predstavnikov vsake od treh strank: vseevropskih ruskih sindikatov, ruske vlade in združenj delodajalcev. Odbor trenutno deluje na podlagi splošnega sporazuma za obdobje 2014–2016 (19). Pogajanja o kolektivnih pogodbah in njihov podpis potekajo na ravni konkretnega subjekta. |
| --- | --- |

5.1

Tristranski odbor je uradni ruski organ, pristojen za odnose med delojemalci in delodajalci (na podlagi koncepta ILO). Odbor sestavlja 30 predstavnikov vsake od treh strank: vseevropskih ruskih sindikatov, ruske vlade in združenj delodajalcev. Odbor trenutno deluje na podlagi splošnega sporazuma za obdobje 2014–2016 (19). Pogajanja o kolektivnih pogodbah in njihov podpis potekajo na ravni konkretnega subjekta.

| 5.2 | Delodajalce in sindikate v odboru zastopata veliki združenji. Ruska zveza gospodarstvenikov in podjetnikov (RSPP) (20) je vodilno združenje s 361 delodajalci iz pomembnih panog. Predstavniki RSPP sodelujejo na sejah tristranskega odbora na strani delodajalcev. RSPP posreduje v sporih svojih članov ter spodbuja poslovno sodelovanje s podjetji iz EU. Člani RSPP so skupaj odgovorni za približno 6 milijonov delojemalcev, zveza pa je podpisala socialno listino ruskih podjetij ter je članica pobude za globalni dogovor in splošne pobude za poročanje. Zavezništva podjetnikov vključujejo gospodarsko zbornico (21) in organizacijo „Opora Rossii“ (za mala in srednje velika podjetja) itd. |
| --- | --- |

5.2

Delodajalce in sindikate v odboru zastopata veliki združenji. Ruska zveza gospodarstvenikov in podjetnikov (RSPP) (20) je vodilno združenje s 361 delodajalci iz pomembnih panog. Predstavniki RSPP sodelujejo na sejah tristranskega odbora na strani delodajalcev. RSPP posreduje v sporih svojih članov ter spodbuja poslovno sodelovanje s podjetji iz EU. Člani RSPP so skupaj odgovorni za približno 6 milijonov delojemalcev, zveza pa je podpisala socialno listino ruskih podjetij ter je članica pobude za globalni dogovor in splošne pobude za poročanje. Zavezništva podjetnikov vključujejo gospodarsko zbornico (21) in organizacijo „Opora Rossii“ (za mala in srednje velika podjetja) itd.

| 5.3 | Čeprav sindikalno gibanje v današnji Rusiji nikoli ni imelo močne neodvisne vloge, obstaja nekaj obetavnih primerov večinoma iz avtomobilske industrije, ki kažejo drugače. |
| --- | --- |

5.3

Čeprav sindikalno gibanje v današnji Rusiji nikoli ni imelo močne neodvisne vloge, obstaja nekaj obetavnih primerov večinoma iz avtomobilske industrije, ki kažejo drugače.

| 5.4 | Prevladujoči akter na tem področju je Federacija neodvisnih ruskih sindikatov (FNPR), naslednica podobnega modela „zveze sindikatov“ iz obdobja Sovjetske zveze (VTsSPS). FNPR si je prizadevala, da bi postala most med sindikati in javnimi organi; sočasno je bila tarča kritik zaradi jasne provladne naravnanosti ter zaradi splošnega nesodelovanja v stavkah in uličnih protestih itd. Drugo vodilno zavezništvo sindikatov je Ruska konfederacija dela (KTR) (22). Obstajajo tudi manjše organizacije, kot so „Sotsprof“, Zveza sindikatov Rusije itd. |
| --- | --- |

5.4

Prevladujoči akter na tem področju je Federacija neodvisnih ruskih sindikatov (FNPR), naslednica podobnega modela „zveze sindikatov“ iz obdobja Sovjetske zveze (VTsSPS). FNPR si je prizadevala, da bi postala most med sindikati in javnimi organi; sočasno je bila tarča kritik zaradi jasne provladne naravnanosti ter zaradi splošnega nesodelovanja v stavkah in uličnih protestih itd. Drugo vodilno zavezništvo sindikatov je Ruska konfederacija dela (KTR) (22). Obstajajo tudi manjše organizacije, kot so „Sotsprof“, Zveza sindikatov Rusije itd.

| 5.5 | Čeprav je Rusija podpisnica vseh pomembnih konvencij ILO, je spoštovanje socialno-ekonomskih in delavskih pravic v Rusiji še vedno zaskrbljujoče, s čimer soglaša tudi EESO. |
| --- | --- |

5.5

Čeprav je Rusija podpisnica vseh pomembnih konvencij ILO, je spoštovanje socialno-ekonomskih in delavskih pravic v Rusiji še vedno zaskrbljujoče, s čimer soglaša tudi EESO.

| 5.6 | Svoboda zbiranja kot pravica delavcev je zelo problematično področje – po mnenju aktivistov je skoraj nemogoče stavkati, ne da bi se kršila zakonodaja (23). Poleg tega v ruski zakonodaji ni jasne opredelitve diskriminacije, zaradi česar lahko delodajalci lažje diskriminirajo potencialne prihodnje in sedanje delojemalce na podlagi spola, starosti in članstva v sindikatu. Prikrajšane skupine delojemalcev, kot so zaporniki ali manjšine, so še posebej ranljive, sindikalni aktivisti pa nimajo učinkovitih pravnih sredstev za zaščito pred pritiski in pregonom (24). |
| --- | --- |

5.6

Svoboda zbiranja kot pravica delavcev je zelo problematično področje – po mnenju aktivistov je skoraj nemogoče stavkati, ne da bi se kršila zakonodaja (23). Poleg tega v ruski zakonodaji ni jasne opredelitve diskriminacije, zaradi česar lahko delodajalci lažje diskriminirajo potencialne prihodnje in sedanje delojemalce na podlagi spola, starosti in članstva v sindikatu. Prikrajšane skupine delojemalcev, kot so zaporniki ali manjšine, so še posebej ranljive, sindikalni aktivisti pa nimajo učinkovitih pravnih sredstev za zaščito pred pritiski in pregonom (24).

| 5.7 | Center za socialne in delavske pravice, ki je edini specializiran možganski trust v Rusiji, je poročal o približno 1  395 primerih protestov, povezanih z delom, v obdobju 2007–2013, njihovo število pa vsako leto narašča (25). |
| --- | --- |

5.7

Center za socialne in delavske pravice, ki je edini specializiran možganski trust v Rusiji, je poročal o približno 1  395 primerih protestov, povezanih z delom, v obdobju 2007–2013, njihovo število pa vsako leto narašča (25).

6.   Svoboda medijev in govora

| 6.1 | Svoboda obveščanja in medijev je v Rusiji ogrožena. Po ponovni kriminalizaciji razžalitve je bila leta 2014 sprejeta vrsta novih zakonov, namenjenih omejevanju medijev in interneta. Več neodvisnih medijskih hiš s področja tiska, radia in interneta je moralo ustaviti poslovanje ali pa so morale zamenjati lastnika, osebje in uredniško politiko. Ti zadnji ukrepi so nedvomno v nasprotju s črko in duhom mednarodnih obveznosti Rusije. |
| --- | --- |

6.1

Svoboda obveščanja in medijev je v Rusiji ogrožena. Po ponovni kriminalizaciji razžalitve je bila leta 2014 sprejeta vrsta novih zakonov, namenjenih omejevanju medijev in interneta. Več neodvisnih medijskih hiš s področja tiska, radia in interneta je moralo ustaviti poslovanje ali pa so morale zamenjati lastnika, osebje in uredniško politiko. Ti zadnji ukrepi so nedvomno v nasprotju s črko in duhom mednarodnih obveznosti Rusije.

| 6.2 | Zakon o informacijah in informacijski tehnologiji (spremenjen februarja 2014) zdaj omogoča, da se na zahtevo generalnega tožilca uvede blokada spletnih strani, ki domnevno vsebujejo „ekstremistično“ vsebino ali pozivajo k množičnim izgredom ali k nezakonitemu zbiranju. |
| --- | --- |

6.2

Zakon o informacijah in informacijski tehnologiji (spremenjen februarja 2014) zdaj omogoča, da se na zahtevo generalnega tožilca uvede blokada spletnih strani, ki domnevno vsebujejo „ekstremistično“ vsebino ali pozivajo k množičnim izgredom ali k nezakonitemu zbiranju.

| 6.3 | Protiteroristična zakonodaja je bila spremenjena maja, s čimer so bili uvedeni novi predpisi za blogerje, katerih spletno stran na dan obišče več kot 3  000 bralcev. Taki blogerji se morajo zdaj registrirati pri Roskomnadzoru in bodo morali pozneje spoštovati rusko zakonodajo o množičnih medijih v zvezi z blogi (vključno z omejitvami med volitvami itd.). Od njih se lahko tudi zahteva, da razkrijejo svoje pravo ime in druge informacije ter da odgovarjajo za komentarje tretjih oseb na svojem blogu. Neregistracija se kaznuje z globo. |
| --- | --- |

6.3

Protiteroristična zakonodaja je bila spremenjena maja, s čimer so bili uvedeni novi predpisi za blogerje, katerih spletno stran na dan obišče več kot 3  000 bralcev. Taki blogerji se morajo zdaj registrirati pri Roskomnadzoru in bodo morali pozneje spoštovati rusko zakonodajo o množičnih medijih v zvezi z blogi (vključno z omejitvami med volitvami itd.). Od njih se lahko tudi zahteva, da razkrijejo svoje pravo ime in druge informacije ter da odgovarjajo za komentarje tretjih oseb na svojem blogu. Neregistracija se kaznuje z globo.

| 6.4 | EU in mednarodna skupnost izražata resno zaskrbljenost zaradi še ene zakonodajne pobude, v skladu s katero naj bi se delež tujega kapitala v ruskih medijskih družbah z januarjem 2016 omejil na 20 %. |
| --- | --- |

6.4

EU in mednarodna skupnost izražata resno zaskrbljenost zaradi še ene zakonodajne pobude, v skladu s katero naj bi se delež tujega kapitala v ruskih medijskih družbah z januarjem 2016 omejil na 20 %.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Rusija in EU sta se več let pogajali o sprejetju novega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je glavni institucionalni in postopkovni dokument obeh strank. Prejšnji sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki je začel veljati leta 1997 za obdobje 10 let, se je po izteku veljavnosti samodejno podaljševal vsakih 12 mesecev. Sporazum ni več prilagojen potrebam odnosov med EU in Rusijo.

1

(2)  Ta pojem je v mednarodne odnose uvedel profesor s Harvarda Joseph Nye. V skladu s tem konceptom se trda (vojaška) in mehka (vse oblike diplomacije) moč uporabljata za povečanje učinkovitosti v mednarodnih odnosih.

2

(3)  Prihodnost politike severne dimenzije, 5.7.2006; poročevalec: Filip HAMRO-DROTZ (UL C 309, 16.12.2006, str. 91–95).

3

(4)  Arktična politika EU/glej tudi http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy/sea_basins/arctic_ocean/index_en.htm

4

(5)  Baltska regija: vloga organizirane civilne družbe pri izboljševanju regionalnega sodelovanja in opredeljevanju regionalne strategije, 13.5.2009; poročevalka: Marja-Liisa PELTOLA (UL C 277, 17.11.2009, str. 42–48).

5

(6)  Vzpostavitev mreže organizacij civilne družbe v črnomorski regiji, 9.7.2008; poročevalca: Mihai MANOLIU in Vesselin MITOV (UL C 27, 3.2.2009, str. 144–151).

6

(7)  Vključevanje civilne družbe v vzhodno partnerstvo, 13.5.2009; poročevalec: Ivan VOLEŠ (UL C 277, 17.11.2009, str. 30–36).

7

(8)  Anna Sevortian. European Human Rights Advocacy Centre Bulletin, pozimi 2013. http://ehracmos.memo.ru/files/WinterBulletin2013ENGWEB.pdf

8

(9)  http://www.hrw.org/news/2013/04/24/russia-worst-human-rights-climate-post-soviet-era

9

(10)  Enemu od obtožencev je bila izrečena pogojna zaporna kazen in omejitev potovanja, eden je bil obsojen na prisilno bivanje v psihiatrični bolnišnici za nedoločen čas, preostalim pa je bila izrečena zaporna kazen od dveh let in pol do štirih let in pol. Trenutno poteka sojenje še proti štirim drugim osebam, obtoženim organizacije množičnih izgredov in nasilja nad policisti.

10

(11)  Zakon je leta 2014 potrdilo tudi ustavno sodišče.

11

(12)  Septembra 2013 je bila podobna pobuda o „tujih agentih“ predložena parlamentu v Kirgizistanu, o podobnih zamislih se je razpravljalo v Kazahstanu itd.

12

(13)  Za večino NVO ta preverjanja niso bila le enkraten pojav. Delo številnih organizacij je bilo moteno s prihodom skupine inšpektorjev, ki so običajno predstavljali tožilstvo, organe za registracijo, migracijske ali davčne organe, policijo, gasilce ali celo televizijsko ekipo. Junija 2013 je bil dumi predstavljen nov osnutek zakona, ki je razširil seznam razlogov za naključne preglede NVO brez vnaprejšnjega obvestila.

13

(14)  http://www.hrw.org/reports/2013/04/24/laws-attrition

14

(15)  To so: Združenje „Golos“ (Moskva), Regionalno združenje „Golos“ (Moskva), Center za socialno politiko in študije s področja spolov (Saratov), Zveza žensk Dona (Novočerkask) ter Center Kostrome za podporo javnim pobudam (Kostroma).

15

(16)  Celoten seznam je na voljo na spletni strani ministrstva za pravosodje: http://unro.minjust.ru/NKOForeignAgent.aspx

16

(17)  Državljanska zbornica je bila ustanovljena leta 2005 kot državna institucija s posvetovalnimi pooblastili ter naj bi spremljala parlamentarne pobude in državne politike in svetovala v zvezi z njimi. Sestavlja jo 126 članov z dvoletnim mandatom. Za prvo zasedanje zbornice je predsednik Putin imenoval eno tretjino članov. Delo zbornice zbuja polemike.

17

Na zadnjih volitvah je bil za novega direktorja zbornice izvoljen Alexandr Brechalov, predsednik vseruske javne organizacije za mala in srednje velika podjetja „Opora Rossii“. Več informacij je na voljo na www.oprf.ru/eng.

(18)  Na podlagi memoranduma o soglasju iz leta 2008.

18

(19)  http://www.unionstoday.ru/news/social/2013/12/25/18878

19

(20)  RSPP ima uradne stike s konfederacijo BusinessEurope ter je članica Mednarodne organizacije delodajalcev v okviru ILO.

20

(21)  Gospodarska zbornica Ruske federacije je članica združenja evropskih industrijskih in trgovinskih zbornic Eurochambers.

21

(22)  FNPR in KTR sta članici Mednarodne konfederacije sindikatov (ITUC) in njene regionalne strukture za Evropo – Vseevropskega regionalnega sveta (PERC).

22

(23)  http://www.unionstoday.ru/news/actual-18/2013/09/26/18592

23

(24)  Predsedniški svet za človekove pravice je o tej temi razpravljal 18. aprila 2014.

24

(25)  http://trudprava.ru/expert/analytics/protestanalyt/1047

25

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI EKONOMSKO-SOCIALNI ODBOR

503. plenarno zasedanje EESO – 10. in 11. December 2014

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/59 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/59

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti

(COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final)

(2015/C 230/09)

| Poročevalec: | Gerd WOLF |
| --- | --- |

Poročevalec:

Gerd WOLF

Evropska komisija je 10. junija 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Raziskave in inovacije kot vir ponovne rasti

COM(2014) 339 final – SWD(2014) 181 final.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 19. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 11. decembra).

1.   Povzetek in priporočila

| 1.1 | Odbor izrecno podpira cilj Komisije in tudi ukrepe, ki jih Komisija predlaga v ta namen, vendar pa so za njihovo izvajanje pristojne in odgovorne predvsem države članice. |
| --- | --- |

1.1

Odbor izrecno podpira cilj Komisije in tudi ukrepe, ki jih Komisija predlaga v ta namen, vendar pa so za njihovo izvajanje pristojne in odgovorne predvsem države članice.

| 1.2 | Komisija na tem področju ne more dovolj vplivati na politiko držav članic, zato Odbor poziva vse udeležene akterje, naj pokažejo dobro voljo in konstruktiven odnos ter izkoristijo svoje pristojnosti odločanja za to, da tej nujni, vendar težavni nalogi dajo prednost ter jo z vztrajnostjo in brez dodatnih birokratskih ukrepov uspešno uresničijo. |
| --- | --- |

1.2

Komisija na tem področju ne more dovolj vplivati na politiko držav članic, zato Odbor poziva vse udeležene akterje, naj pokažejo dobro voljo in konstruktiven odnos ter izkoristijo svoje pristojnosti odločanja za to, da tej nujni, vendar težavni nalogi dajo prednost ter jo z vztrajnostjo in brez dodatnih birokratskih ukrepov uspešno uresničijo.

| 1.3 | Odbor meni, da je pri tem najpomembneje:






  — | vzpostaviti in krepiti raziskovalne in razvojne zmogljivosti ter inovacijska središča odlične kakovosti, pri čemer se je treba ravnati po zgledu doslej najuspešnejših; univerzitetno izobraževanje in zmogljivosti in vključevanje univerz je treba prilagoditi temu cilju, |
| --- | --- | --- |

1.3

Odbor meni, da je pri tem najpomembneje:

—

vzpostaviti in krepiti raziskovalne in razvojne zmogljivosti ter inovacijska središča odlične kakovosti, pri čemer se je treba ravnati po zgledu doslej najuspešnejših; univerzitetno izobraževanje in zmogljivosti in vključevanje univerz je treba prilagoditi temu cilju,

| — | v zadostni meri in trajnostno spodbujati temeljne raziskave kot temelj prihodnjih inovacij, |
| --- | --- |

—

v zadostni meri in trajnostno spodbujati temeljne raziskave kot temelj prihodnjih inovacij,

| — | spodbujati ozračje v družbi, ki je naklonjeno podpori, sprejemanju in nagrajevanju inovacij, ter opredeliti, oceniti in, če je to smiselno, zmanjšati ali popolnoma odpraviti upravne, gospodarske in družbene ovire, |
| --- | --- |

—

spodbujati ozračje v družbi, ki je naklonjeno podpori, sprejemanju in nagrajevanju inovacij, ter opredeliti, oceniti in, če je to smiselno, zmanjšati ali popolnoma odpraviti upravne, gospodarske in družbene ovire,

| — | v zadostnem obsegu spodbujati in ščititi MSP, novoustanovljena podjetja in podjetja socialnega gospodarstva, saj so glavni steber vsake učinkovite inovacijske politike, |
| --- | --- |

—

v zadostnem obsegu spodbujati in ščititi MSP, novoustanovljena podjetja in podjetja socialnega gospodarstva, saj so glavni steber vsake učinkovite inovacijske politike,

| — | dokončati Evropski prostor za raziskave in inovacije, |
| --- | --- |

—

dokončati Evropski prostor za raziskave in inovacije,

| — | oblikovati privlačen in stabilen trg dela za raziskovalce ter končno odpraviti specifične socialne pomanjkljivosti tega poklica. |
| --- | --- |

—

oblikovati privlačen in stabilen trg dela za raziskovalce ter končno odpraviti specifične socialne pomanjkljivosti tega poklica.

| 1.4 | Ta vprašanja so podrobneje predstavljena v naslednjih poglavjih. |
| --- | --- |

1.4

Ta vprašanja so podrobneje predstavljena v naslednjih poglavjih.

2.   Kratka vsebina sporočila Komisije (zelo kratek povzetek)

| 2.1 | Sporočilo obravnava vprašanje, kako bistveno povečati potencial, ki ga imajo raziskave in inovacije kot nujno gonilo ponovne rasti. To naj bi dosegli s kakovostnejšimi naložbami, ki so potrebne za fiskalno konsolidacijo in ki jih je treba izvesti v okviru strategij držav članic za spodbuditev rasti. |
| --- | --- |

2.1

Sporočilo obravnava vprašanje, kako bistveno povečati potencial, ki ga imajo raziskave in inovacije kot nujno gonilo ponovne rasti. To naj bi dosegli s kakovostnejšimi naložbami, ki so potrebne za fiskalno konsolidacijo in ki jih je treba izvesti v okviru strategij držav članic za spodbuditev rasti.

| 2.2 | Komisija v ta namen predlaga naslednje:






  (i) | v skladu s konceptom rasti prijazne fiskalne konsolidacije morajo države članice dati prednost izdatkom za spodbujanje rasti, zlasti za raziskave in inovacije; |
| --- | --- | --- |

2.2

Komisija v ta namen predlaga naslednje:

(i)

v skladu s konceptom rasti prijazne fiskalne konsolidacije morajo države članice dati prednost izdatkom za spodbujanje rasti, zlasti za raziskave in inovacije;

| (ii) | te naložbe morajo potekati hkrati z reformami za večjo kakovost, učinkovitost in učinek javnih izdatkov ter podjetniških vlaganj v raziskave in inovacije; |
| --- | --- |

(ii)

te naložbe morajo potekati hkrati z reformami za večjo kakovost, učinkovitost in učinek javnih izdatkov ter podjetniških vlaganj v raziskave in inovacije;

| (iii) | države članice se morajo pri tem osredotočiti na tri pomembne vidike reform:






  — | kakovost razvoja strategije in političnega odločanja, |
| --- | --- | --- |

(iii)

države članice se morajo pri tem osredotočiti na tri pomembne vidike reform:

—

kakovost razvoja strategije in političnega odločanja,

| — | kakovost programov in mehanizmov financiranja ter |
| --- | --- |

—

kakovost programov in mehanizmov financiranja ter

| — | kakovost institucij, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami. |
| --- | --- |

—

kakovost institucij, ki se ukvarjajo z raziskavami in inovacijami.

| 2.3 | Komisija želi države članice pri tem podpreti na podlagi izkušenj, pridobljenih z vodilno pobudo (1) Unija inovacij in evropskim raziskovalnim prostorom. |
| --- | --- |

2.3

Komisija želi države članice pri tem podpreti na podlagi izkušenj, pridobljenih z vodilno pobudo (1) Unija inovacij in evropskim raziskovalnim prostorom.

| 2.4 | Poleg tega je neizogibno, da se okrepi širši inovacijski ekosistem in v ta namen uvedejo ustrezni okvirni pogoji za evropska podjetja. |
| --- | --- |

2.4

Poleg tega je neizogibno, da se okrepi širši inovacijski ekosistem in v ta namen uvedejo ustrezni okvirni pogoji za evropska podjetja.

| 2.5 | Od začetka Unije inovacij je bil sicer dosežen velik napredek, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za:






  — | poglobitev enotnega trga, |
| --- | --- | --- |

2.5

Od začetka Unije inovacij je bil sicer dosežen velik napredek, vendar so potrebna nadaljnja prizadevanja za:

—

poglobitev enotnega trga,

| — | lažji in bolj razvejani dostop do financiranja, |
| --- | --- |

—

lažji in bolj razvejani dostop do financiranja,

| — | krepitev inovacijskih zmogljivosti javnega sektorja, |
| --- | --- |

—

krepitev inovacijskih zmogljivosti javnega sektorja,

| — | ustvarjanje stabilnih delovnih mest na področjih, ki zahtevajo veliko znanja, |
| --- | --- |

—

ustvarjanje stabilnih delovnih mest na področjih, ki zahtevajo veliko znanja,

| — | razvoj baze človeških virov, ki imajo inovacijske sposobnosti, |
| --- | --- |

—

razvoj baze človeških virov, ki imajo inovacijske sposobnosti,

| — | spodbujanje pionirskih raziskav, |
| --- | --- |

—

spodbujanje pionirskih raziskav,

| — | okrepitev zunanje razsežnosti politike za raziskave in inovacije ter |
| --- | --- |

—

okrepitev zunanje razsežnosti politike za raziskave in inovacije ter

| — | trdnejšo umestitev znanosti in inovativnosti v družbi. |
| --- | --- |

—

trdnejšo umestitev znanosti in inovativnosti v družbi.

| 2.6 | Komisija poziva Svet, naj v smislu tega sporočila in predlogov začne razpravljati o tej temi. |
| --- | --- |

2.6

Komisija poziva Svet, naj v smislu tega sporočila in predlogov začne razpravljati o tej temi.

3.   Splošne ugotovitve Odbora

| 3.1 | Raziskave in inovacije, ki so tesno povezane z zgodovinskim obdobjem razsvetljenstva (2), so človeštvu v kratkem času prinesle največji porast znanja, zdravja, tehničnih sposobnosti in blaginje, kar je bilo kadar koli doseženo, in so gonilo nadaljnje gospodarske rasti ter družbenega napredka. |
| --- | --- |

3.1

Raziskave in inovacije, ki so tesno povezane z zgodovinskim obdobjem razsvetljenstva (2), so človeštvu v kratkem času prinesle največji porast znanja, zdravja, tehničnih sposobnosti in blaginje, kar je bilo kadar koli doseženo, in so gonilo nadaljnje gospodarske rasti ter družbenega napredka.

| 3.2 | Ker so to spoznale tudi države, ki niso v Evropi, se svetovna konkurenca na področju znanja in inovacij vse bolj zaostruje. Predvsem v Aziji nastajajo pomembna znanstveno-tehnološka središča, izdatki za raziskave in inovacijske zmogljivosti pa zelo hitro naraščajo. |
| --- | --- |

3.2

Ker so to spoznale tudi države, ki niso v Evropi, se svetovna konkurenca na področju znanja in inovacij vse bolj zaostruje. Predvsem v Aziji nastajajo pomembna znanstveno-tehnološka središča, izdatki za raziskave in inovacijske zmogljivosti pa zelo hitro naraščajo.

| 3.3 | Odbor izrecno podpira cilj, ki ga Komisija navaja v sporočilu, in v ta namen predlagane ukrepe, saj so v skladu s priporočili, ki jih je že velikokrat izrekel (3). |
| --- | --- |

3.3

Odbor izrecno podpira cilj, ki ga Komisija navaja v sporočilu, in v ta namen predlagane ukrepe, saj so v skladu s priporočili, ki jih je že velikokrat izrekel (3).

| 3.4 | Zato je še toliko bolj aktualno vprašanje, kako se bodo izvajali predlagani ukrepi in kakšna sredstva bodo v ta namen na voljo. Kot navaja Komisija, so ti problemi in naloge, ki jih je treba opraviti, pristojnost predvsem držav članic. |
| --- | --- |

3.4

Zato je še toliko bolj aktualno vprašanje, kako se bodo izvajali predlagani ukrepi in kakšna sredstva bodo v ta namen na voljo. Kot navaja Komisija, so ti problemi in naloge, ki jih je treba opraviti, pristojnost predvsem držav članic.

| 3.5 | Komisija lahko finančno in namensko vpliva na politike držav članic za raziskave in inovacije zlasti s sredstvi programa HORIZONT 2020. Odbor je že večkrat opomnil, da imajo lahko ta sredstva le šibek učinek vzvoda. |
| --- | --- |

3.5

Komisija lahko finančno in namensko vpliva na politike držav članic za raziskave in inovacije zlasti s sredstvi programa HORIZONT 2020. Odbor je že večkrat opomnil, da imajo lahko ta sredstva le šibek učinek vzvoda.

| 3.6 | Zato poziva vse udeležene akterje, naj pokažejo dobro voljo in konstruktiven odnos ter izkoristijo svoje pristojnosti odločanja za to, da tej nujni nalogi dajo prednost ter jo postopoma, z vztrajnostjo in brez dodatnih birokratskih ukrepov uspešno uresničijo. |
| --- | --- |

3.6

Zato poziva vse udeležene akterje, naj pokažejo dobro voljo in konstruktiven odnos ter izkoristijo svoje pristojnosti odločanja za to, da tej nujni nalogi dajo prednost ter jo postopoma, z vztrajnostjo in brez dodatnih birokratskih ukrepov uspešno uresničijo.

| 3.7 | V ta namen je treba doseči napredek v vseh državah članicah. V vseh, zlasti pa v tistih, ki so na tem področju najmanj razvite, je treba postaviti na noge in krepiti sodobne in odlične raziskovalne in razvojne zmogljivosti ter inovacijska središča, univerzitetno izobraževanje in zmogljivosti pa je treba prilagoditi temu cilju. Evropa potrebuje univerze svetovnega merila, zato je treba prednostno spodbujati univerze in raziskovalna središča, saj so vir inovativnih ljudi in zamisli. |
| --- | --- |

3.7

V ta namen je treba doseči napredek v vseh državah članicah. V vseh, zlasti pa v tistih, ki so na tem področju najmanj razvite, je treba postaviti na noge in krepiti sodobne in odlične raziskovalne in razvojne zmogljivosti ter inovacijska središča, univerzitetno izobraževanje in zmogljivosti pa je treba prilagoditi temu cilju. Evropa potrebuje univerze svetovnega merila, zato je treba prednostno spodbujati univerze in raziskovalna središča, saj so vir inovativnih ljudi in zamisli.

| 3.8 | Predvsem je treba tam izvesti ustrezne strukturne reforme (tudi oceno kakovosti na mednarodni ravni), za kar je treba ciljno dodeliti in uporabiti tudi sredstva iz strukturnih in kohezijskega sklada EU. Komisija mora to spodbujati in spremljati. Tako lahko nastanejo sinergije, inovacijski prepad znotraj Evrope pa se lahko zmanjša. |
| --- | --- |

3.8

Predvsem je treba tam izvesti ustrezne strukturne reforme (tudi oceno kakovosti na mednarodni ravni), za kar je treba ciljno dodeliti in uporabiti tudi sredstva iz strukturnih in kohezijskega sklada EU. Komisija mora to spodbujati in spremljati. Tako lahko nastanejo sinergije, inovacijski prepad znotraj Evrope pa se lahko zmanjša.

| 3.9 | Tam, kjer še ni sodobnega in uspešnega znanstveno-raziskovalnega sistema, ga je treba razviti z izmenjavo izkušenj in učenjem iz primerov najboljše prakse, za kar se je treba obrniti na odlične in izkušene izvajalce storitev, ki jim je treba dati manevrski prostor, jim prepustiti odgovornost in jim zagotoviti financiranje. Pri tem je lahko koristna tudi partnerska zasnova Twinning for Excellence (povezovanje za odličnost), pri kateri že ustanovljeni grozdi odličnosti (Exzellenz-Cluster) delujejo kot partnerji. |
| --- | --- |

3.9

Tam, kjer še ni sodobnega in uspešnega znanstveno-raziskovalnega sistema, ga je treba razviti z izmenjavo izkušenj in učenjem iz primerov najboljše prakse, za kar se je treba obrniti na odlične in izkušene izvajalce storitev, ki jim je treba dati manevrski prostor, jim prepustiti odgovornost in jim zagotoviti financiranje. Pri tem je lahko koristna tudi partnerska zasnova Twinning for Excellence (povezovanje za odličnost), pri kateri že ustanovljeni grozdi odličnosti (Exzellenz-Cluster) delujejo kot partnerji.

| 3.9.1 | Vendar pa Odbor svari pred prevelikim poenotenjem in s tem povezano izgubo sistemske konkurence, saj je ta nujna za prihodnje inovacije. Hkrati opozarja tudi, da merila ocenjevanja ne smejo biti preveč formalizirana. Mednarodni strokovni pregled pa je, nasprotno, najboljši razpoložljiv in nujen ukrep za oceno in zagotovitev potrebne kakovosti raziskav in razvoja v vsej Evropi, čeprav ima lahko šibke točke pri ocenjevanju revolucionarnih zamisli. |
| --- | --- |

3.9.1

Vendar pa Odbor svari pred prevelikim poenotenjem in s tem povezano izgubo sistemske konkurence, saj je ta nujna za prihodnje inovacije. Hkrati opozarja tudi, da merila ocenjevanja ne smejo biti preveč formalizirana. Mednarodni strokovni pregled pa je, nasprotno, najboljši razpoložljiv in nujen ukrep za oceno in zagotovitev potrebne kakovosti raziskav in razvoja v vsej Evropi, čeprav ima lahko šibke točke pri ocenjevanju revolucionarnih zamisli.

| 3.10 | Obdobje od trenutka, ko so izvedene naložbe v raziskave in inovacije, pa do takrat, ko nastale inovacije prinesejo uspeh, je včasih izredno dolgo, zato je posebej težko predvideti in oceniti vzročno povezanost med obema. |
| --- | --- |

3.10

Obdobje od trenutka, ko so izvedene naložbe v raziskave in inovacije, pa do takrat, ko nastale inovacije prinesejo uspeh, je včasih izredno dolgo, zato je posebej težko predvideti in oceniti vzročno povezanost med obema.

| 3.11 | Vendar pa je že dolgo znano, da sta gospodarska moč in blaginja države – v kolikor ne temeljita predvsem na bogastvu s surovinami – močno povezana z njenimi naložbami v raziskave in inovacije ter inovativnostjo, ki iz tega izhaja. |
| --- | --- |

3.11

Vendar pa je že dolgo znano, da sta gospodarska moč in blaginja države – v kolikor ne temeljita predvsem na bogastvu s surovinami – močno povezana z njenimi naložbami v raziskave in inovacije ter inovativnostjo, ki iz tega izhaja.

| 3.12 | Zato Evropa potrebuje učinkovit in odprt skupen raziskovalni prostor, privlačen za najbolj nadarjene iz vsega sveta, s politiko priseljevanja, ki to upošteva, in v okviru katerega gospodarski sistemi, ki ga sestavljajo, učinkoviteje sodelujejo na evropski ravni in se še tesneje povezujejo z najuspešnejšimi mednarodnimi ustanovami. |
| --- | --- |

3.12

Zato Evropa potrebuje učinkovit in odprt skupen raziskovalni prostor, privlačen za najbolj nadarjene iz vsega sveta, s politiko priseljevanja, ki to upošteva, in v okviru katerega gospodarski sistemi, ki ga sestavljajo, učinkoviteje sodelujejo na evropski ravni in se še tesneje povezujejo z najuspešnejšimi mednarodnimi ustanovami.

| 3.13 | Ravno tako so v Evropi potrebna politična prizadevanja in ozračje v družbi, ki je naklonjeno spodbujanju, sprejemanju in nagrajevanju inovacij ter ustvarja dobre pogoje za angažirano podjetništvo. V ta namen je treba med drugim opredeliti, oceniti, in, če je to smiselno, zmanjšati ali popolnoma odpraviti upravne, gospodarske in družbene ovire, torej izboljšati in okrepiti inovacijski ekosistem. |
| --- | --- |

3.13

Ravno tako so v Evropi potrebna politična prizadevanja in ozračje v družbi, ki je naklonjeno spodbujanju, sprejemanju in nagrajevanju inovacij ter ustvarja dobre pogoje za angažirano podjetništvo. V ta namen je treba med drugim opredeliti, oceniti, in, če je to smiselno, zmanjšati ali popolnoma odpraviti upravne, gospodarske in družbene ovire, torej izboljšati in okrepiti inovacijski ekosistem.

| 3.14 | Države članice EU morajo zato imeti raziskovalne in inovacijske politike, ki njihove dejavnosti povezujejo z evropskimi in mednarodnimi pobudami ter vodijo k skupnemu učinkovanju politike, znanosti, gospodarstva in civilne družbe, tudi na evropski ravni, hkrati pa jih prepletajo tudi z lokalnimi ali regionalnimi pobudami. |
| --- | --- |

3.14

Države članice EU morajo zato imeti raziskovalne in inovacijske politike, ki njihove dejavnosti povezujejo z evropskimi in mednarodnimi pobudami ter vodijo k skupnemu učinkovanju politike, znanosti, gospodarstva in civilne družbe, tudi na evropski ravni, hkrati pa jih prepletajo tudi z lokalnimi ali regionalnimi pobudami.

| 3.15 | Poleg raziskav in inovacij, ki se financirajo z javnimi sredstvi, so namreč z novimi proizvodi, storitvami in postopki na trgu uspešna predvsem podjetja, ki obsežno vlagajo v raziskave in razvoj. Ta podjetja, tudi podjetja socialnega gospodarstva, z inovacijami odločilno prispevajo k utrjevanju položaja Evrope na svetovnih trgih ter ustvarjanju oz. ohranjanju delovnih mest v Evropi. |
| --- | --- |

3.15

Poleg raziskav in inovacij, ki se financirajo z javnimi sredstvi, so namreč z novimi proizvodi, storitvami in postopki na trgu uspešna predvsem podjetja, ki obsežno vlagajo v raziskave in razvoj. Ta podjetja, tudi podjetja socialnega gospodarstva, z inovacijami odločilno prispevajo k utrjevanju položaja Evrope na svetovnih trgih ter ustvarjanju oz. ohranjanju delovnih mest v Evropi.

| 3.16 | To sicer ne velja za vsa velika podjetja; eden od razlogov je lahko sistemsko pogojen strah vodstva pred tržnimi tveganji (4), ki so povezana z „revolucionarnimi tehnologijami“. Letalo pač ni iznajdba ladijske ali železniške industrije, in ta ga tudi ne razvija, ravno tako kot inovacije, ki so jih razvila podjetja MICROSOFT in APPLE, niso plod raziskav velikih podjetij s področja elektrike in elektronike, ki so pred tem obvladovala trg. |
| --- | --- |

3.16

To sicer ne velja za vsa velika podjetja; eden od razlogov je lahko sistemsko pogojen strah vodstva pred tržnimi tveganji (4), ki so povezana z „revolucionarnimi tehnologijami“. Letalo pač ni iznajdba ladijske ali železniške industrije, in ta ga tudi ne razvija, ravno tako kot inovacije, ki so jih razvila podjetja MICROSOFT in APPLE, niso plod raziskav velikih podjetij s področja elektrike in elektronike, ki so pred tem obvladovala trg.

| 3.17 | Nove zamisli se pogosto porodijo posameznim podjetnikom in meddisciplinarnim ekipam ali pa celo pridejo od zunaj oz. se tam tržijo. MSP, novoustanovljena podjetja in podjetja socialnega gospodarstva so tako še posebej pomembna. Zadostno spodbujanje in zaščita teh podjetij mora zato biti glavni steber vsake učinkovite inovacijske politike. |
| --- | --- |

3.17

Nove zamisli se pogosto porodijo posameznim podjetnikom in meddisciplinarnim ekipam ali pa celo pridejo od zunaj oz. se tam tržijo. MSP, novoustanovljena podjetja in podjetja socialnega gospodarstva so tako še posebej pomembna. Zadostno spodbujanje in zaščita teh podjetij mora zato biti glavni steber vsake učinkovite inovacijske politike.

| 3.18 | Kot je bilo že izčrpno opisano v mnenju o Uniji inovacij (5), se velik potencial za inovacije skriva tudi v medčloveških odnosih in različnih oblikah organizacij, vključno s podjetji socialnega gospodarstva. Ta zajemajo celotno paleto znanstvenih, gospodarskih in socialnih dejavnosti, ki se obravnavajo v preostalih poglavjih. Inovacije niso nujno rezultat sistematičnih raziskav in razvoja, temveč lahko nastanejo tudi pri terenskem delu in na podlagi praktičnih izkušenj. Tovrstne inovacije se nanašajo predvsem na:






  — | inovativna delovna mesta, |
| --- | --- | --- |

3.18

Kot je bilo že izčrpno opisano v mnenju o Uniji inovacij (5), se velik potencial za inovacije skriva tudi v medčloveških odnosih in različnih oblikah organizacij, vključno s podjetji socialnega gospodarstva. Ta zajemajo celotno paleto znanstvenih, gospodarskih in socialnih dejavnosti, ki se obravnavajo v preostalih poglavjih. Inovacije niso nujno rezultat sistematičnih raziskav in razvoja, temveč lahko nastanejo tudi pri terenskem delu in na podlagi praktičnih izkušenj. Tovrstne inovacije se nanašajo predvsem na:

—

inovativna delovna mesta,

| — | sodelovanje med socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe, |
| --- | --- |

—

sodelovanje med socialnimi partnerji in predstavniki civilne družbe,

| — | socialne inovacije, ki upoštevajo potrebe, ki jih trg ali javni sektor ne obravnava ustrezno, ter |
| --- | --- |

—

socialne inovacije, ki upoštevajo potrebe, ki jih trg ali javni sektor ne obravnava ustrezno, ter

| — | vlogo delojemalcev kot vira znanja in zamisli. |
| --- | --- |

—

vlogo delojemalcev kot vira znanja in zamisli.

Odbor se je znova (6) zavzel za cilj Evropske komisije, da tovrstne inovacije obsežno podpre.

4.   Posebne ugotovitve Odbora

| 4.1 | Odbor ponavlja, da so raziskave in inovacije močno medsebojno povezane, vendar imajo različne značilnosti in uspevajo pod različnimi delovnimi pogoji (7). Te različne pogoje je treba priznati in jih hkrati čim bolje medsebojno preplesti. |
| --- | --- |

4.1

Odbor ponavlja, da so raziskave in inovacije močno medsebojno povezane, vendar imajo različne značilnosti in uspevajo pod različnimi delovnimi pogoji (7). Te različne pogoje je treba priznati in jih hkrati čim bolje medsebojno preplesti.

| 4.2 | Glede uporabe javnih sredstev, torej denarja, ki se zbira z davčnimi prispevki fizičnih in pravnih oseb, usmerja pa se z demokratičnimi procesi, je Odbor pred kratkim (8) izrazil mnenje, da bi morala biti vsakršna podpora Komisije (ki ravno tako prihaja iz javnih sredstev) namenjena za pokritje izdatkov, za katere je manj verjetno, da jih bo mogoče plačati z zasebnimi sredstvi. Pogosti razlogi za to so lahko:






  — | veliko razvojno tveganje, ki pa v primeru uspeha pripelje tudi do velikih koristi, |
| --- | --- | --- |

4.2

Glede uporabe javnih sredstev, torej denarja, ki se zbira z davčnimi prispevki fizičnih in pravnih oseb, usmerja pa se z demokratičnimi procesi, je Odbor pred kratkim (8) izrazil mnenje, da bi morala biti vsakršna podpora Komisije (ki ravno tako prihaja iz javnih sredstev) namenjena za pokritje izdatkov, za katere je manj verjetno, da jih bo mogoče plačati z zasebnimi sredstvi. Pogosti razlogi za to so lahko:

—

veliko razvojno tveganje, ki pa v primeru uspeha pripelje tudi do velikih koristi,

| — | zelo visoki stroški, ki se lahko pokrijejo samo z združevanjem več javnih virov, |
| --- | --- |

—

zelo visoki stroški, ki se lahko pokrijejo samo z združevanjem več javnih virov,

| — | obdobje, preden pride do praktičnih koristi, je predolgo, |
| --- | --- |

—

obdobje, preden pride do praktičnih koristi, je predolgo,

| — | horizontalne ali ključne omogočitvene tehnologije (na primer novi materiali), |
| --- | --- |

—

horizontalne ali ključne omogočitvene tehnologije (na primer novi materiali),

| — | rezultati, ki jih sicer ni mogoče takoj tržiti, obstaja pa splošna socialna ali okoljska potreba. |
| --- | --- |

—

rezultati, ki jih sicer ni mogoče takoj tržiti, obstaja pa splošna socialna ali okoljska potreba.

| 4.3 | Glede podpore raziskav in razvoja Odbor povzema svoje stališče tako: pri podpori je treba






  — | dovolj sredstev nameniti za temeljne raziskave, tako za nova in poglobljena spoznanja o naravi, pa tudi kot podlago za nove zamisli in temeljne inovacije. Ta sredstva nikakor ne smejo prihajati le iz dela programa OBZORJE 2020, ki ga upravlja Evropski raziskovalni svet, temveč je treba tovrstnim raziskavam nameniti dovolj pozornosti tudi v vseh preostalih delih programa, |
| --- | --- | --- |

4.3

Glede podpore raziskav in razvoja Odbor povzema svoje stališče tako: pri podpori je treba

—

dovolj sredstev nameniti za temeljne raziskave, tako za nova in poglobljena spoznanja o naravi, pa tudi kot podlago za nove zamisli in temeljne inovacije. Ta sredstva nikakor ne smejo prihajati le iz dela programa OBZORJE 2020, ki ga upravlja Evropski raziskovalni svet, temveč je treba tovrstnim raziskavam nameniti dovolj pozornosti tudi v vseh preostalih delih programa,

| — | spoštovati in varovati svobodo znanosti in raziskav, |
| --- | --- |

—

spoštovati in varovati svobodo znanosti in raziskav,

| — | kot doslej pri dodeljevanju naročil za raziskave kot najvišje merilo ocenjevanja uporabiti odličnost, |
| --- | --- |

—

kot doslej pri dodeljevanju naročil za raziskave kot najvišje merilo ocenjevanja uporabiti odličnost,

| — | čezmejno sodelovati in povezovati zmogljivosti, |
| --- | --- |

—

čezmejno sodelovati in povezovati zmogljivosti,

| — | oblikovati odprt in privlačen evropski trg dela za raziskovalce ter končno odpraviti ali nadomestiti specifične socialne pomanjkljivosti tega poklica, ki so posledica prevelikega števila pogodb za določen čas in čezmejne mobilnosti, |
| --- | --- |

—

oblikovati odprt in privlačen evropski trg dela za raziskovalce ter končno odpraviti ali nadomestiti specifične socialne pomanjkljivosti tega poklica, ki so posledica prevelikega števila pogodb za določen čas in čezmejne mobilnosti,

| — | okvirne pogoje in upravne predpise prilagoditi potrebam učinkovite znanosti, |
| --- | --- |

—

okvirne pogoje in upravne predpise prilagoditi potrebam učinkovite znanosti,

| — | zagotoviti optimalno izmenjavo znanstvenih spoznanj, dostop do njih in njihov prenos (9), ter |
| --- | --- |

—

zagotoviti optimalno izmenjavo znanstvenih spoznanj, dostop do njih in njihov prenos (9), ter

| — | okrepiti mednarodno razsežnost evropskega raziskovalnega prostora. |
| --- | --- |

—

okrepiti mednarodno razsežnost evropskega raziskovalnega prostora.

| 4.3.1 | Odbor ponavlja opozorila (10), da je treba končno odpraviti socialna tveganja in pomanjkljivosti poklica raziskovalca, do katerih prihaja zaradi nujne in zaželene čezmejne mobilnosti raziskovalcev ter pomanjkanja stabilnih delovnih mest. Zato pozdravlja najnovejšo pobudo Komisije (RESAVER) (11), da raziskovalcem v Evropi z novo, vseevropsko pokojninsko ureditvijo omogoči lažjo mobilnost. Pobuda naj bi raziskovalcem dala možnost, da se selijo iz ene države v drugo, ne da bi jim bilo treba pri tem skrbeti, ali bodo njihove pokojninske pravice prenesene ali ne. Po mnenju Odbora gre za korak v pravo smer, čeprav še ni mogel oceniti, ali je izbrani pristop primeren. |
| --- | --- |

4.3.1

Odbor ponavlja opozorila (10), da je treba končno odpraviti socialna tveganja in pomanjkljivosti poklica raziskovalca, do katerih prihaja zaradi nujne in zaželene čezmejne mobilnosti raziskovalcev ter pomanjkanja stabilnih delovnih mest. Zato pozdravlja najnovejšo pobudo Komisije (RESAVER) (11), da raziskovalcem v Evropi z novo, vseevropsko pokojninsko ureditvijo omogoči lažjo mobilnost. Pobuda naj bi raziskovalcem dala možnost, da se selijo iz ene države v drugo, ne da bi jim bilo treba pri tem skrbeti, ali bodo njihove pokojninske pravice prenesene ali ne. Po mnenju Odbora gre za korak v pravo smer, čeprav še ni mogel oceniti, ali je izbrani pristop primeren.

| 4.3.2 | Odbor v tem mnenju ne obravnava posebnih raziskovalnih tem, saj je to izčrpno storil v mnenju o programu OBZORJE 2020, vendar ponavlja, da je tudi pri tem potreben zadosten učinek vzvoda na programske cilje držav članic. |
| --- | --- |

4.3.2

Odbor v tem mnenju ne obravnava posebnih raziskovalnih tem, saj je to izčrpno storil v mnenju o programu OBZORJE 2020, vendar ponavlja, da je tudi pri tem potreben zadosten učinek vzvoda na programske cilje držav članic.

| 4.4 | Glede podpore inovacij Odbor povzema svoje stališče tako: inovacije praviloma nastanejo –






  — | ker je treba izpolniti družbene potrebe in se soočiti z izzivi ali pa odpraviti pomanjkljivosti, ne glede na to, ali so bolj tehnične ali socialne narave, |
| --- | --- | --- |

4.4

Glede podpore inovacij Odbor povzema svoje stališče tako: inovacije praviloma nastanejo –

—

ker je treba izpolniti družbene potrebe in se soočiti z izzivi ali pa odpraviti pomanjkljivosti, ne glede na to, ali so bolj tehnične ali socialne narave,

| — | pri razvoju ali izboljševanju produktov s ciljem povečati kakovost ali prodajo, |
| --- | --- |

—

pri razvoju ali izboljševanju produktov s ciljem povečati kakovost ali prodajo,

| — | iz novih spoznanj, pridobljenih s temeljnimi raziskavami, s ciljem bolje reševati že znane probleme, |
| --- | --- |

—

iz novih spoznanj, pridobljenih s temeljnimi raziskavami, s ciljem bolje reševati že znane probleme,

| — | kot rezultat novih zamisli za nove možnosti npr. prevoza (letalo), navigacije (GPS) ali komunikacije in lažjega dela (internet), |
| --- | --- |

—

kot rezultat novih zamisli za nove možnosti npr. prevoza (letalo), navigacije (GPS) ali komunikacije in lažjega dela (internet),

| — | za izpolnitev potreb, ki do takrat sploh še niso obstajale, |
| --- | --- |

—

za izpolnitev potreb, ki do takrat sploh še niso obstajale,

| — | kot orodje ali stranski produkt raziskav. Pri tem gre lahko npr. za nove ključne omogočitvene tehnologije. Izrazit primer je svetovni splet, ki ga je razvila organizacija CERN (12), ena od svetlih točk evropskih raziskav in raziskovalnih pobud, da bi univerzam in raziskovalnim ustanovam, ki sodelujejo s središčem v Ženevi, omogočila dostop do raziskovalnih podatkov ter jih mrežno povezala z raziskovalnim programom. Evropa žal ni dovolj hitro prepoznala in izkoristila ogromnega gospodarskega in družbenega potenciala spleta; tega še danes ni mogoče popolnoma oceniti. |
| --- | --- |

—

kot orodje ali stranski produkt raziskav. Pri tem gre lahko npr. za nove ključne omogočitvene tehnologije. Izrazit primer je svetovni splet, ki ga je razvila organizacija CERN (12), ena od svetlih točk evropskih raziskav in raziskovalnih pobud, da bi univerzam in raziskovalnim ustanovam, ki sodelujejo s središčem v Ženevi, omogočila dostop do raziskovalnih podatkov ter jih mrežno povezala z raziskovalnim programom. Evropa žal ni dovolj hitro prepoznala in izkoristila ogromnega gospodarskega in družbenega potenciala spleta; tega še danes ni mogoče popolnoma oceniti.

| 4.5 | Te zamisli je mogoče pogosto uresničiti šele z ustanovitvijo novega podjetja in naložbami v inovativne produkte. Podpreti in olajšati ustanavljanje podjetij ter zagotoviti obstoj takšnih mladih podjetij v kritičnih prvih petih do desetih letih je zato eden najpomembnejših političnih ukrepov pri spodbujanju inovacij. |
| --- | --- |

4.5

Te zamisli je mogoče pogosto uresničiti šele z ustanovitvijo novega podjetja in naložbami v inovativne produkte. Podpreti in olajšati ustanavljanje podjetij ter zagotoviti obstoj takšnih mladih podjetij v kritičnih prvih petih do desetih letih je zato eden najpomembnejših političnih ukrepov pri spodbujanju inovacij.

| 4.6 | Čeprav so inovacije, gledano v celoti, doslej vedno koristile skupnosti in odločilno prispevale k blaginji in konkurenčnosti, pa zanje kljub temu včasih obstajajo hude družbene in gospodarske ovire. Gospodarstvo, trgovina, družba in politika vse novo sprva često razumejo kot grožnjo. |
| --- | --- |

4.6

Čeprav so inovacije, gledano v celoti, doslej vedno koristile skupnosti in odločilno prispevale k blaginji in konkurenčnosti, pa zanje kljub temu včasih obstajajo hude družbene in gospodarske ovire. Gospodarstvo, trgovina, družba in politika vse novo sprva često razumejo kot grožnjo.

| 4.7 | Seveda lahko inovacije sprožijo gospodarski ali tudi družbeni preobrat, izpodrinejo posamezne panoge in podjetja, sprva uničijo delovna mesta ali oslabijo vladajoče družbene razrede, za družbo koristen in ploden potencial pa lahko v celoti razvijejo šele dolgoročneje. Kot primer lahko navedemo mehanske statve, uvedbo socialnega partnerstva, gensko tehniko, GOOGLE, AMAZON ali pa tehnologijo za izkoriščanje obnovljivih virov energije. Prehitre spremembe, ki nastanejo zaradi inovacij, lahko poleg tega presežejo mejo, do katere sta se družba in gospodarstvo še sposobna prilagajati (amortizacijski cikli). |
| --- | --- |

4.7

Seveda lahko inovacije sprožijo gospodarski ali tudi družbeni preobrat, izpodrinejo posamezne panoge in podjetja, sprva uničijo delovna mesta ali oslabijo vladajoče družbene razrede, za družbo koristen in ploden potencial pa lahko v celoti razvijejo šele dolgoročneje. Kot primer lahko navedemo mehanske statve, uvedbo socialnega partnerstva, gensko tehniko, GOOGLE, AMAZON ali pa tehnologijo za izkoriščanje obnovljivih virov energije. Prehitre spremembe, ki nastanejo zaradi inovacij, lahko poleg tega presežejo mejo, do katere sta se družba in gospodarstvo še sposobna prilagajati (amortizacijski cikli).

| 4.8 | Nekatere družbene skupine so zaradi tega zaskrbljene, kar je Komisijo spodbudilo k uvedbi (13) pojma „odgovorne raziskave in inovacije“ (14). Ta pa je po mnenju Odbora zavajajoč in enostranski, glede na to, da so raziskave in inovacije odločilne kot motor in temelj današnjega življenjskega standarda in standardov znanja, poleg tega pa so zagotovile plodna tla za zgodovinski proces razsvetljenstva, iz katerega so se porodile odločilne misli in zamisli o človekovih pravicah in delitvi državne oblasti. Zato Odbor priporoča, da se premisli o posledicah tega pojma za odnos družbe do raziskav in inovacij. |
| --- | --- |

4.8

Nekatere družbene skupine so zaradi tega zaskrbljene, kar je Komisijo spodbudilo k uvedbi (13) pojma „odgovorne raziskave in inovacije“ (14). Ta pa je po mnenju Odbora zavajajoč in enostranski, glede na to, da so raziskave in inovacije odločilne kot motor in temelj današnjega življenjskega standarda in standardov znanja, poleg tega pa so zagotovile plodna tla za zgodovinski proces razsvetljenstva, iz katerega so se porodile odločilne misli in zamisli o človekovih pravicah in delitvi državne oblasti. Zato Odbor priporoča, da se premisli o posledicah tega pojma za odnos družbe do raziskav in inovacij.

| 4.8.1 | Seveda morajo raziskave in inovacije spoštovati veljavno zakonodajo in etična načela. |
| --- | --- |

4.8.1

Seveda morajo raziskave in inovacije spoštovati veljavno zakonodajo in etična načela.

| 4.8.2 | Zgoraj navedena zahteva velja tudi za vse druge družbene dejavnosti, naj bo na področju medicine, gospodarstva, novinarstva, zakonodaje, politike ali sodne prakse. Odbor zato meni, da mi smiselno, pojem odgovornega ravnanja povezovati izključno in nedvomno z raziskavami in inovacijami. |
| --- | --- |

4.8.2

Zgoraj navedena zahteva velja tudi za vse druge družbene dejavnosti, naj bo na področju medicine, gospodarstva, novinarstva, zakonodaje, politike ali sodne prakse. Odbor zato meni, da mi smiselno, pojem odgovornega ravnanja povezovati izključno in nedvomno z raziskavami in inovacijami.

| 4.9 | Poleg teh ovir, ki so bolj temeljne narave, pa inovativnim ustanoviteljem podjetij največ težav, poleg perečega vprašanja financiranja, povzroča zahteva, da v celoti spoštujejo številne predpise, ki so v Evropi poleg tega razdrobljeni. |
| --- | --- |

4.9

Poleg teh ovir, ki so bolj temeljne narave, pa inovativnim ustanoviteljem podjetij največ težav, poleg perečega vprašanja financiranja, povzroča zahteva, da v celoti spoštujejo številne predpise, ki so v Evropi poleg tega razdrobljeni.

| 4.9.1 | Zato Odbor ponavlja svoje priporočilo (15), da se novoustanovljenim podjetjem, ki ne dosegajo kritične velikosti, omogoči, da nekatere zahteve zanje določen čas ne bodo veljale, in se jim da na voljo manevrski prostor. To se lahko zagotovi z določbo o izjemi, ki bi ta podjetja v tem času oprostila večine sicer običajnih upravnih zahtev in predpisov vseh vrst, tako da lahko najprej dokažejo, da imajo z ekonomskega in tehničnega vidika možnosti za uspeh. |
| --- | --- |

4.9.1

Zato Odbor ponavlja svoje priporočilo (15), da se novoustanovljenim podjetjem, ki ne dosegajo kritične velikosti, omogoči, da nekatere zahteve zanje določen čas ne bodo veljale, in se jim da na voljo manevrski prostor. To se lahko zagotovi z določbo o izjemi, ki bi ta podjetja v tem času oprostila večine sicer običajnih upravnih zahtev in predpisov vseh vrst, tako da lahko najprej dokažejo, da imajo z ekonomskega in tehničnega vidika možnosti za uspeh.

| 4.10 | Kot je že poudaril v prejšnjih mnenjih, na katera izrecno opozarja za dodatna obsežna priporočila, npr. o socialnih inovacijah, Odbor jasno podpira cilj Komisije, da sta potrebna „krepitev širšega inovacijskega ekosistema in vzpostavitev ustreznih okvirnih pogojev za spodbujanje evropskih podjetij k inovacijam“. To pa zlasti pomeni, da je treba prepoznati ovire za inovacije in jih odpraviti. |
| --- | --- |

4.10

Kot je že poudaril v prejšnjih mnenjih, na katera izrecno opozarja za dodatna obsežna priporočila, npr. o socialnih inovacijah, Odbor jasno podpira cilj Komisije, da sta potrebna „krepitev širšega inovacijskega ekosistema in vzpostavitev ustreznih okvirnih pogojev za spodbujanje evropskih podjetij k inovacijam“. To pa zlasti pomeni, da je treba prepoznati ovire za inovacije in jih odpraviti.

| 4.10.1 | Preveč podrobni tehnični predpisi in omejitve se na primer lahko izkažejo za utesnjujoče in za oviro za inovacije. To bi bilo treba upoštevati na primer pri predpisih v pobudi Komisije za večjo energetsko učinkovitost, ki so preveč podrobni. |
| --- | --- |

4.10.1

Preveč podrobni tehnični predpisi in omejitve se na primer lahko izkažejo za utesnjujoče in za oviro za inovacije. To bi bilo treba upoštevati na primer pri predpisih v pobudi Komisije za večjo energetsko učinkovitost, ki so preveč podrobni.

| 4.10.2 | Cilj tovrstnih prizadevanj mora biti, da se v čim večji meri in trajnostno tudi v prihodnje zagotavljajo blaginja, zdravje in varnost državljanov in potrošnikov. |
| --- | --- |

4.10.2

Cilj tovrstnih prizadevanj mora biti, da se v čim večji meri in trajnostno tudi v prihodnje zagotavljajo blaginja, zdravje in varnost državljanov in potrošnikov.

| 4.10.3 | Poleg tega bi bilo treba na podlagi primerov iz preteklosti preveriti, ali lahko preveč stroga razlaga previdnostnega načela, npr. pri varstvu potrošnikov ali razvoju novih medicinskih postopkov, zaduši iskanje novih, učinkovitih rešitev. |
| --- | --- |

4.10.3

Poleg tega bi bilo treba na podlagi primerov iz preteklosti preveriti, ali lahko preveč stroga razlaga previdnostnega načela, npr. pri varstvu potrošnikov ali razvoju novih medicinskih postopkov, zaduši iskanje novih, učinkovitih rešitev.

| 4.11 | Po mnenju Odbora pa je – kljub nespornemu evropskemu uspehu na področju raziskav in razvoja ter v mnogih gospodarskih panogah – nujno ne le dokončati notranji trg in evropski raziskovalni prostor, temveč tudi analizirati globlje razloge za to, zakaj je okolje v Evropi manj naklonjeno inovacijam kot npr. v ZDA ali v nekaterih azijskih državah. Zakaj Google, Microsoft, Facebook ali Monsanto niso evropska podjetja? Zakaj ni „boljšega“ Googla ali Monsanta, ki bi bolje ustrezal potrebam državljanov in bi nastal pod vplivom evropske politike? |
| --- | --- |

4.11

Po mnenju Odbora pa je – kljub nespornemu evropskemu uspehu na področju raziskav in razvoja ter v mnogih gospodarskih panogah – nujno ne le dokončati notranji trg in evropski raziskovalni prostor, temveč tudi analizirati globlje razloge za to, zakaj je okolje v Evropi manj naklonjeno inovacijam kot npr. v ZDA ali v nekaterih azijskih državah. Zakaj Google, Microsoft, Facebook ali Monsanto niso evropska podjetja? Zakaj ni „boljšega“ Googla ali Monsanta, ki bi bolje ustrezal potrebam državljanov in bi nastal pod vplivom evropske politike?

| 4.12 | Gre torej za osnovno stališče družbe, ki inovacije ne dojema predvsem kot tveganje ali celo grožnjo, temveč kot možnost za nadaljnji napredek, nova delovna mesta, evropsko gospodarsko moč in konkurenčnost ter evropski družbeni model. Potrebujemo novo, boljše ravnovesje med previdnostjo in drznostjo, med majhnim tveganjem in veliko nevarnostjo, pa tudi med regulacijo in svobodo. |
| --- | --- |

4.12

Gre torej za osnovno stališče družbe, ki inovacije ne dojema predvsem kot tveganje ali celo grožnjo, temveč kot možnost za nadaljnji napredek, nova delovna mesta, evropsko gospodarsko moč in konkurenčnost ter evropski družbeni model. Potrebujemo novo, boljše ravnovesje med previdnostjo in drznostjo, med majhnim tveganjem in veliko nevarnostjo, pa tudi med regulacijo in svobodo.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2010) 546 final.

1

(2)  Jan Golinski: Science as Public Culture (Znanost kot javna kulturna dobrina), Cambridge University Press.

2

Science as Public Culture

(3)  Npr. UL C 132, 3.5.2011, str. 39, UL C 181, 21.6.2012, str. 111, UL C 44, 15.2.2013, str. 88, UL C 76, 14.3.2013, str. 31, UL C 76, 14.3.2013, str. 43, UL C 341, 21.11.2013, str. 35, UL C 67, 6.3.2014, str. 132.

3

(4)  Glej npr. Clayton M. Christensen: The Innovator's Dilemma, Harper Business.

4

The Innovator's Dilemma,

(5)  UL C 132, 3.5.2011, str. 39.

5

(6)  Glej opombo 3.

6

(7)  UL C 218, 11.9.2009, str. 8.

7

(8)  UL C 67, 6.3.2014, str. 132.

8

(9)  Glej UL C 218, 11.9.2009, str. 8.

9

(10)  Glej UL C 110, 30.4.2004, str. 3, in znova UL C 76, 14.3.2013, str. 31.

10

(11)  Sporočilo Komisije za medije z dne 1. oktobra 2014.

11

(12)  http://home.web.cern.ch/topics/birth-web

12

(13)  Npr.: www.consider-project.eu

13

(14)  COM: Towards Responsible Research and Innovation in the Information and Communication Technologies and Security Technologies Fields-ISBN 978-92-79-20404-3.

14

(15)  UL C 132, 3.5.2011, str. 39.

15

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/66 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/66

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): Stanje in obeti

(COM(2014) 368 final)

(2015/C 230/10)

| Poročevalec: | Denis MEYNENT |
| --- | --- |

Poročevalec:

Denis MEYNENT

Evropska komisija je 1. oktobra 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): Stanje in obeti

COM(2014) 368 final.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 19. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 136 glasovi za, 2 glasovoma proti in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO se je seznanil z napredkom pri izvajanju programa REFIT, ki ga je pripravila Komisija. Zadovoljen je, da si Komisija prizadeva za izboljšanje postopka in instrumentov izvajanja. V zvezi s tem opozarja na svoja prejšnja mnenja (1). |
| --- | --- |

1.1

EESO se je seznanil z napredkom pri izvajanju programa REFIT, ki ga je pripravila Komisija. Zadovoljen je, da si Komisija prizadeva za izboljšanje postopka in instrumentov izvajanja. V zvezi s tem opozarja na svoja prejšnja mnenja (1).

| 1.2 | EESO se strinja, da je treba zmanjšati obremenitve za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja (test MSP) ter državljane, kadar je cilj in namen vzpostavljenih predpisov mogoče uresničiti na enostavnejši način. Opozarja pa, da morajo biti za dobro javno upravljanje na voljo podatki in informacije, ki so relevantni in bistveni za oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje politik. |
| --- | --- |

1.2

EESO se strinja, da je treba zmanjšati obremenitve za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja (test MSP) ter državljane, kadar je cilj in namen vzpostavljenih predpisov mogoče uresničiti na enostavnejši način. Opozarja pa, da morajo biti za dobro javno upravljanje na voljo podatki in informacije, ki so relevantni in bistveni za oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje politik.

| 1.3 | EESO poudarja, da cilj načela „najprej pomisli na male“ ni in ne sme biti, da se mikropodjetja in MSP oprostijo izvajanja zakonodaje. Pri tem gre bolj za to, da se pri pripravi zakonodaje upošteva dejstvo, da bo veljala tudi za manjša podjetja, pri čemer pa to ne sme vplivati na uresničevanje cilja zakonodaje. |
| --- | --- |

1.3

EESO poudarja, da cilj načela „najprej pomisli na male“ ni in ne sme biti, da se mikropodjetja in MSP oprostijo izvajanja zakonodaje. Pri tem gre bolj za to, da se pri pripravi zakonodaje upošteva dejstvo, da bo veljala tudi za manjša podjetja, pri čemer pa to ne sme vplivati na uresničevanje cilja zakonodaje.

| 1.3.1 | EESO poudarja, da uporaba tega načela ne bi smela biti v nasprotju s splošnim interesom, kar pomeni predvsem, da morajo biti državljani, delavci in potrošniki zaščiteni pred tveganji, ki so jim izpostavljeni. |
| --- | --- |

1.3.1

EESO poudarja, da uporaba tega načela ne bi smela biti v nasprotju s splošnim interesom, kar pomeni predvsem, da morajo biti državljani, delavci in potrošniki zaščiteni pred tveganji, ki so jim izpostavljeni.

| 1.4 | EESO je zelo zaskrbljen zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti v ocenah socialnega ali okoljskega učinka ter zaradi tega, kako so bila upoštevana posvetovanja. Komisijo poziva, naj zagotovi večjo preglednost in utemelji, zakaj je bila oziroma ni bila za posamezne ukrepe ali predloge pripravljena ocena učinka in/ali naknadna analiza. |
| --- | --- |

1.4

EESO je zelo zaskrbljen zaradi ugotovljenih pomanjkljivosti v ocenah socialnega ali okoljskega učinka ter zaradi tega, kako so bila upoštevana posvetovanja. Komisijo poziva, naj zagotovi večjo preglednost in utemelji, zakaj je bila oziroma ni bila za posamezne ukrepe ali predloge pripravljena ocena učinka in/ali naknadna analiza.

| 1.5 | EESO Komisijo poziva, naj poskrbi za pripravo celovite in uravnotežene ocene ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikov. Po njegovem mnenju namreč ciljev, ki jih je zastavila Komisija, ne bo mogoče doseči, če vsi ti vidiki pa tudi pomisleki vseh udeleženih strani ne bodo upoštevani. |
| --- | --- |

1.5

EESO Komisijo poziva, naj poskrbi za pripravo celovite in uravnotežene ocene ekonomskih, socialnih in okoljskih vidikov. Po njegovem mnenju namreč ciljev, ki jih je zastavila Komisija, ne bo mogoče doseči, če vsi ti vidiki pa tudi pomisleki vseh udeleženih strani ne bodo upoštevani.

| 1.6 | Po mnenju EESO pametna pravna ureditev ne pomeni, da ni treba spoštovati predpisov v zvezi z zaščito državljanov, potrošnikov in delavcev, standardov na področju enakosti spolov ali okoljskih standardov, prav tako pa tudi ne sme ovirati izboljšav na tem področju. |
| --- | --- |

1.6

Po mnenju EESO pametna pravna ureditev ne pomeni, da ni treba spoštovati predpisov v zvezi z zaščito državljanov, potrošnikov in delavcev, standardov na področju enakosti spolov ali okoljskih standardov, prav tako pa tudi ne sme ovirati izboljšav na tem področju.

| 1.7 | EESO meni, da je treba pri pametni pravni ureditvi upoštevati socialno razsežnost notranjega trga v skladu s Pogodbo, zlasti pri prenosu sporazumov, sklenjenih na pogajanjih v okviru evropskega socialnega dialoga. |
| --- | --- |

1.7

EESO meni, da je treba pri pametni pravni ureditvi upoštevati socialno razsežnost notranjega trga v skladu s Pogodbo, zlasti pri prenosu sporazumov, sklenjenih na pogajanjih v okviru evropskega socialnega dialoga.

| 1.8 | EESO Komisijo poziva, naj bolje upošteva stališča, podana med posvetovanji, in pojasni, kako so bila upoštevana ali zakaj niso bila upoštevana. Splošneje pa Komisiji predlaga, naj zagotovi boljšo strukturo posvetovanj, predvsem tistih na institucionalni in predstavniški podlagi, ter izkoristi vire obstoječih posvetovalnih organov ali enakovrednih institucij tako na evropski, nacionalni kot regionalni ravni. |
| --- | --- |

1.8

EESO Komisijo poziva, naj bolje upošteva stališča, podana med posvetovanji, in pojasni, kako so bila upoštevana ali zakaj niso bila upoštevana. Splošneje pa Komisiji predlaga, naj zagotovi boljšo strukturo posvetovanj, predvsem tistih na institucionalni in predstavniški podlagi, ter izkoristi vire obstoječih posvetovalnih organov ali enakovrednih institucij tako na evropski, nacionalni kot regionalni ravni.

| 1.9 | EESO se namerava odzvati na splošni poziv Komisije k sodelovanju socialnih partnerjev in civilne družbe. Pripravljen se je aktivneje vključiti v program, ne da bi pri tem izključeval druge oblike evropskega socialnega dialoga. |
| --- | --- |

1.9

EESO se namerava odzvati na splošni poziv Komisije k sodelovanju socialnih partnerjev in civilne družbe. Pripravljen se je aktivneje vključiti v program, ne da bi pri tem izključeval druge oblike evropskega socialnega dialoga.

| 1.10 | EESO bi podprl naknadne analize, ki jih je predlagala Komisija, če bodo izvedene z določenim časovnim zamikom, saj bi drugače program REFIT postal vir nestabilnosti in stalne pravne negotovosti za državljane in podjetja. |
| --- | --- |

1.10

EESO bi podprl naknadne analize, ki jih je predlagala Komisija, če bodo izvedene z določenim časovnim zamikom, saj bi drugače program REFIT postal vir nestabilnosti in stalne pravne negotovosti za državljane in podjetja.

| 1.11 | EESO meni, da Komisija že ima potrebno interno znanje in izkušnje za izboljšanje izvajanja. Predlog Komisije za ustanovitev nove skupine na visoki ravni, ki bi spremljala delo v prihodnosti, bo podprl samo, če bo to prineslo resnično dodano vrednost. |
| --- | --- |

1.11

EESO meni, da Komisija že ima potrebno interno znanje in izkušnje za izboljšanje izvajanja. Predlog Komisije za ustanovitev nove skupine na visoki ravni, ki bi spremljala delo v prihodnosti, bo podprl samo, če bo to prineslo resnično dodano vrednost.

2.   Kratka vsebina dokumenta Komisije – Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): Stanje in obeti

| 2.1 | Evropska komisija v skladu s svojima prejšnjima sporočiloma o programu REFIT (2) ter sporočili o boljši pravni ureditvi (3) in pametni pravni ureditvi ugotavlja, da ima pravna ureditev Evropske unije ključno vlogo pri podpori rasti in delovnih mest. |
| --- | --- |

2.1

Evropska komisija v skladu s svojima prejšnjima sporočiloma o programu REFIT (2) ter sporočili o boljši pravni ureditvi (3) in pametni pravni ureditvi ugotavlja, da ima pravna ureditev Evropske unije ključno vlogo pri podpori rasti in delovnih mest.

| 2.2 | Komisija poudarja, da to vzbuja številna pričakovanja tako podjetij (enaka pravila in spodbujanje konkurenčnosti) kot državljanov (zaščita njihovih interesov, zlasti glede zdravja in varnosti, kakovosti okolja in pravice do zasebnosti). |
| --- | --- |

2.2

Komisija poudarja, da to vzbuja številna pričakovanja tako podjetij (enaka pravila in spodbujanje konkurenčnosti) kot državljanov (zaščita njihovih interesov, zlasti glede zdravja in varnosti, kakovosti okolja in pravice do zasebnosti).

| 2.3 | Izziv pa je ohraniti enostavnost te zakonodaje, tj. da se ne preseže, kar je nujno potrebno za doseganje ciljev politike, ter da se prepreči prekrivanje delov pravne ureditve. |
| --- | --- |

2.3

Izziv pa je ohraniti enostavnost te zakonodaje, tj. da se ne preseže, kar je nujno potrebno za doseganje ciljev politike, ter da se prepreči prekrivanje delov pravne ureditve.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO podpira splošne cilje programa Komisije REFIT in opozarja zlasti na svoja mnenja (4), ki obravnavajo program boljše pravne ureditve in pametno pravno ureditev, vključno z odzivom na potrebe malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

3.1

EESO podpira splošne cilje programa Komisije REFIT in opozarja zlasti na svoja mnenja (4), ki obravnavajo program boljše pravne ureditve in pametno pravno ureditev, vključno z odzivom na potrebe malih in srednjih podjetij.

| 3.2 | EESO se strinja, da je treba zmanjšati obremenitve in omejitve za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja in državljane. Komisija bi se morala resnično osredotočiti na kakovost, in ne na količino ter dati prednost zmanjšanju upravnih obremenitev, ki predstavljajo strošek za podjetja, ovirajo njihovo konkurenčnost pa tudi inovativnost in ustvarjanje delovnih mest. Jasno je, da je treba pri tem upoštevati cilje in namen uvedenih obveznosti. |
| --- | --- |

3.2

EESO se strinja, da je treba zmanjšati obremenitve in omejitve za mala in srednja podjetja ter mikropodjetja in državljane. Komisija bi se morala resnično osredotočiti na kakovost, in ne na količino ter dati prednost zmanjšanju upravnih obremenitev, ki predstavljajo strošek za podjetja, ovirajo njihovo konkurenčnost pa tudi inovativnost in ustvarjanje delovnih mest. Jasno je, da je treba pri tem upoštevati cilje in namen uvedenih obveznosti.

| 3.3 | Treba se je izogibati preštevilnim zahtevkom za informacije, vendar pa morajo biti za dobro upravljanje na voljo podatki in informacije, ki so relevantni in bistveni za oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje politik. |
| --- | --- |

3.3

Treba se je izogibati preštevilnim zahtevkom za informacije, vendar pa morajo biti za dobro upravljanje na voljo podatki in informacije, ki so relevantni in bistveni za oblikovanje, spremljanje in ocenjevanje politik.

| 3.4 | EESO se strinja s Komisijo, da pri zagotavljanju potrebne varnosti in pravne predvidljivosti ni mogoče uporabljati kratkoročnih rešitev. Meni namreč, da je treba dobro razmisliti, ali je revizija zakonodaje smiselna in dolgoročno utemeljena, da se zagotovijo predvidljivost, pravna varnost in preglednost. |
| --- | --- |

3.4

EESO se strinja s Komisijo, da pri zagotavljanju potrebne varnosti in pravne predvidljivosti ni mogoče uporabljati kratkoročnih rešitev. Meni namreč, da je treba dobro razmisliti, ali je revizija zakonodaje smiselna in dolgoročno utemeljena, da se zagotovijo predvidljivost, pravna varnost in preglednost.

| 3.5 | EESO opozarja, da pametna pravna ureditev ne pomeni, da ni treba spoštovati predpisov v zvezi z zaščito državljanov, potrošnikov in delavcev (ta tudi „ne bi smela ogroziti pravic delavcev, prav tako pa ne bi smela znižati osnovne stopnje njihove zaščite, zlasti kar zadeva zdravje in varstvo pri delu“ (5)), v zvezi s standardi na področju enakosti spolov ali okoljskimi standardi. Pametna pravna ureditev mora omogočati spremembe in izboljšave. |
| --- | --- |

3.5

EESO opozarja, da pametna pravna ureditev ne pomeni, da ni treba spoštovati predpisov v zvezi z zaščito državljanov, potrošnikov in delavcev (ta tudi „ne bi smela ogroziti pravic delavcev, prav tako pa ne bi smela znižati osnovne stopnje njihove zaščite, zlasti kar zadeva zdravje in varstvo pri delu“ (5)), v zvezi s standardi na področju enakosti spolov ali okoljskimi standardi. Pametna pravna ureditev mora omogočati spremembe in izboljšave.

| 3.6 | EESO je pri tem zadovoljen, da je Komisija znova potrdila, da program REFIT ne postavlja pod vprašaj vzpostavljenih ciljev politike in ne bo negativno vplival na zdravje in varnost državljanov, potrošnikov in delavcev ali varstvo okolja. Kljub temu poudarja, da ni dovolj zgolj preprečevati nevarnosti za zdravje državljanov, ampak si je treba prizadevati za delovanje v splošnem interesu in državljane ustrezno zaščititi pred tveganji, ki so jim izpostavljeni, ne glede na to, ali so povezana z njihovim zdravjem ali ne. Podobne pomisleke sta izrazila tudi Evropski svet na zasedanju 26. in 27. junija 2014 in Evropski parlament na zasedanju 4. februarja 2014 (6). |
| --- | --- |

3.6

EESO je pri tem zadovoljen, da je Komisija znova potrdila, da program REFIT ne postavlja pod vprašaj vzpostavljenih ciljev politike in ne bo negativno vplival na zdravje in varnost državljanov, potrošnikov in delavcev ali varstvo okolja. Kljub temu poudarja, da ni dovolj zgolj preprečevati nevarnosti za zdravje državljanov, ampak si je treba prizadevati za delovanje v splošnem interesu in državljane ustrezno zaščititi pred tveganji, ki so jim izpostavljeni, ne glede na to, ali so povezana z njihovim zdravjem ali ne. Podobne pomisleke sta izrazila tudi Evropski svet na zasedanju 26. in 27. junija 2014 in Evropski parlament na zasedanju 4. februarja 2014 (6).

| 3.7 | EESO meni, da je treba pri pametni pravni ureditvi upoštevati socialno razsežnost notranjega trga v skladu s Pogodbo, zlasti pri prenosu sporazumov, sklenjenih na pogajanjih med socialnimi partnerji v okviru evropskega socialnega dialoga. |
| --- | --- |

3.7

EESO meni, da je treba pri pametni pravni ureditvi upoštevati socialno razsežnost notranjega trga v skladu s Pogodbo, zlasti pri prenosu sporazumov, sklenjenih na pogajanjih med socialnimi partnerji v okviru evropskega socialnega dialoga.

| 3.8 | Po mnenju EESO bi moral biti program REFIT v skladu s priporočili Komisije skupni cilj EU, držav članic, socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani. Treba je ustvariti zaupanje in zagotoviti, da ne bo nobenih nesporazumov glede ciljev programa. Določeni napovedani ali sprejeti ukrepi (7) so namreč zbudili nezaupanje nekaterih zainteresiranih strani in državljanov. |
| --- | --- |

3.8

Po mnenju EESO bi moral biti program REFIT v skladu s priporočili Komisije skupni cilj EU, držav članic, socialnih partnerjev in drugih zainteresiranih strani. Treba je ustvariti zaupanje in zagotoviti, da ne bo nobenih nesporazumov glede ciljev programa. Določeni napovedani ali sprejeti ukrepi (7) so namreč zbudili nezaupanje nekaterih zainteresiranih strani in državljanov.

| 3.9 | Po mnenju EESO namreč ciljev, ki jih je zastavila Komisija, ne bo mogoče doseči, če pomisleki vseh udeleženih strani ne bodo upoštevani. |
| --- | --- |

3.9

Po mnenju EESO namreč ciljev, ki jih je zastavila Komisija, ne bo mogoče doseči, če pomisleki vseh udeleženih strani ne bodo upoštevani.

4.   Izvajanje programa

| 4.1 | EESO se je seznanil z napredkom pri izvajanju programa REFIT. Še posebej je zadovoljen, da si Komisija prizadeva izboljšati instrumente za izvajanje, zlasti z organizacijo posvetovanja o izvajanju ocen učinka in samem postopku posvetovanja. Bistveno je namreč, da ti horizontalni elementi programa niso sporni. |
| --- | --- |

4.1

EESO se je seznanil z napredkom pri izvajanju programa REFIT. Še posebej je zadovoljen, da si Komisija prizadeva izboljšati instrumente za izvajanje, zlasti z organizacijo posvetovanja o izvajanju ocen učinka in samem postopku posvetovanja. Bistveno je namreč, da ti horizontalni elementi programa niso sporni.

| 4.2 | Vzporedna priprava naknadnih analiz in ocen učinka ne sme privesti do tega, da demokratično sprejetih predpisov ne bi bilo mogoče ustrezno izvajati. EESO bi podprl naknadne analize, ki jih je predlagala Komisija, če bodo izvedene z določenim časovnim zamikom. Izvedba naknadne analize je namreč smiselna šele, ko med rokom za prenos predpisa v nacionalno zakonodajo in ustrezno naknadno analizo preteče določeno število let. Drugače lahko program REFIT postane vir nestabilnosti in stalne pravne negotovosti za državljane in podjetja. |
| --- | --- |

4.2

Vzporedna priprava naknadnih analiz in ocen učinka ne sme privesti do tega, da demokratično sprejetih predpisov ne bi bilo mogoče ustrezno izvajati. EESO bi podprl naknadne analize, ki jih je predlagala Komisija, če bodo izvedene z določenim časovnim zamikom. Izvedba naknadne analize je namreč smiselna šele, ko med rokom za prenos predpisa v nacionalno zakonodajo in ustrezno naknadno analizo preteče določeno število let. Drugače lahko program REFIT postane vir nestabilnosti in stalne pravne negotovosti za državljane in podjetja.

| 4.3 | EESO je zadovoljen, da je Komisija večkrat poudarila potrebo po vključitvi socialnih partnerjev, civilne družbe in MSP. Ugotavlja namreč, da je bilo to doslej zgolj načelno opredeljevanje, in ne strukturirana praksa, v okviru katere se dani predlogi obravnavajo in upoštevajo. |
| --- | --- |

4.3

EESO je zadovoljen, da je Komisija večkrat poudarila potrebo po vključitvi socialnih partnerjev, civilne družbe in MSP. Ugotavlja namreč, da je bilo to doslej zgolj načelno opredeljevanje, in ne strukturirana praksa, v okviru katere se dani predlogi obravnavajo in upoštevajo.

| 4.3.1 | EESO prav tako meni, da je bistveno predvideti sodelovanje in posvetovanje s predstavniškimi strukturami civilne družbe, sindikatov in MSP z uporabo najustreznejših kanalov. |
| --- | --- |

4.3.1

EESO prav tako meni, da je bistveno predvideti sodelovanje in posvetovanje s predstavniškimi strukturami civilne družbe, sindikatov in MSP z uporabo najustreznejših kanalov.

4.4   Ocene učinka

| 4.4.1 | V poročilih (8) odbora za oceno učinka iz let 2012 in 2013 so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri pripravi ocen in opredeljeni predlogi za izboljšanje.
  Pri tem je bilo izpostavljeno naslednje:






  — | v velikem številu ocen učinka niso ustrezno upoštevana različna stališča, podana med posvetovanji, in tudi niso nepristransko predstavljena, |
| --- | --- | --- |

4.4.1

V poročilih (8) odbora za oceno učinka iz let 2012 in 2013 so bile ugotovljene pomanjkljivosti pri pripravi ocen in opredeljeni predlogi za izboljšanje.

Pri tem je bilo izpostavljeno naslednje:

—

v velikem številu ocen učinka niso ustrezno upoštevana različna stališča, podana med posvetovanji, in tudi niso nepristransko predstavljena,

| — | potrebna so nadaljnja prizadevanja, zlasti da se predvidijo prave nadomestne možnosti (jasen opis, utemeljitev, sorazmernost) in zagotovi dovolj podrobnih informacij o vseh možnostih (ne samo o najprimernejši možnosti), |
| --- | --- |

—

potrebna so nadaljnja prizadevanja, zlasti da se predvidijo prave nadomestne možnosti (jasen opis, utemeljitev, sorazmernost) in zagotovi dovolj podrobnih informacij o vseh možnostih (ne samo o najprimernejši možnosti),

| — | kakovost ocen socialnih učinkov (pozitivnih in negativnih) je zaskrbljujoča, prav tako obseg in poglobljenost ocen okoljskih učinkov, |
| --- | --- |

—

kakovost ocen socialnih učinkov (pozitivnih in negativnih) je zaskrbljujoča, prav tako obseg in poglobljenost ocen okoljskih učinkov,

| — | potreba po izvedbi naknadnih analiz obstoječe zakonodaje in programov EU, |
| --- | --- |

—

potreba po izvedbi naknadnih analiz obstoječe zakonodaje in programov EU,

| — | zavzemanje za izvedbo celovite ocene ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov. |
| --- | --- |

—

zavzemanje za izvedbo celovite ocene ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov.

| 4.4.2 | Odbor za oceno učinka je v poročilu iz leta 2013 ugotovil, da se je precej zmanjšalo število njegovih mnenj o učinku na MSP in mikropodjetja. Razlog za to je, da Komisija te učinke bolje upošteva, zlasti z uveljavljanjem obratnega dokaznega bremena za mikropodjetja. Odbor za oceno učinka je poudaril, da se je število ocen učinka na konkurenčnost znatno povečalo v primerjavi z letom 2012 (za 30 %). Znova je bilo izpostavljeno pomanjkanje preglednosti v zvezi s stališči in kritičnimi mnenji, podanimi med posvetovanji, prav tako tudi to, da je treba pojasniti, kako so bili pomisleki zainteresiranih strani upoštevani. |
| --- | --- |

4.4.2

Odbor za oceno učinka je v poročilu iz leta 2013 ugotovil, da se je precej zmanjšalo število njegovih mnenj o učinku na MSP in mikropodjetja. Razlog za to je, da Komisija te učinke bolje upošteva, zlasti z uveljavljanjem obratnega dokaznega bremena za mikropodjetja. Odbor za oceno učinka je poudaril, da se je število ocen učinka na konkurenčnost znatno povečalo v primerjavi z letom 2012 (za 30 %). Znova je bilo izpostavljeno pomanjkanje preglednosti v zvezi s stališči in kritičnimi mnenji, podanimi med posvetovanji, prav tako tudi to, da je treba pojasniti, kako so bili pomisleki zainteresiranih strani upoštevani.

| 4.4.3 | EESO je zadovoljen, da si Komisija in odbor za oceno učinka prizadevata za izboljšanje kakovosti priprave ocen. Meni, da se ocene učinka na MSP in mikropodjetja bolje upoštevajo kot v preteklosti, kar je v skladu z njegovimi prejšnjimi mnenji o Aktu za mala podjetja, načelom „najprej pomisli na male“ in testom MSP. EESO poudarja, da je treba ta prizadevanja nadaljevati. Opozarja, da cilj načela „najprej pomisli na male“ ni in ne sme biti, da se mikropodjetja in MSP oprostijo izvajanja zakonodaje. Pri tem gre bolj za to, da se pri pripravi zakonodaje upošteva dejstvo, da bo veljala tudi za manjša podjetja, pri čemer pa to ne sme vplivati na uresničevanje cilja zakonodaje. Odbor meni, da se na podlagi teh načel ne sme upravičevati uporaba velikosti podjetja kot edinega dejavnika pri določanju področja uporabe zakonodaje ali delovati v nasprotju s splošnim interesom, kar pomeni predvsem, da morajo biti državljani, delavci in potrošniki zaščiteni pred tveganji, ki so jim izpostavljeni. |
| --- | --- |

4.4.3

EESO je zadovoljen, da si Komisija in odbor za oceno učinka prizadevata za izboljšanje kakovosti priprave ocen. Meni, da se ocene učinka na MSP in mikropodjetja bolje upoštevajo kot v preteklosti, kar je v skladu z njegovimi prejšnjimi mnenji o Aktu za mala podjetja, načelom „najprej pomisli na male“ in testom MSP. EESO poudarja, da je treba ta prizadevanja nadaljevati. Opozarja, da cilj načela „najprej pomisli na male“ ni in ne sme biti, da se mikropodjetja in MSP oprostijo izvajanja zakonodaje. Pri tem gre bolj za to, da se pri pripravi zakonodaje upošteva dejstvo, da bo veljala tudi za manjša podjetja, pri čemer pa to ne sme vplivati na uresničevanje cilja zakonodaje. Odbor meni, da se na podlagi teh načel ne sme upravičevati uporaba velikosti podjetja kot edinega dejavnika pri določanju področja uporabe zakonodaje ali delovati v nasprotju s splošnim interesom, kar pomeni predvsem, da morajo biti državljani, delavci in potrošniki zaščiteni pred tveganji, ki so jim izpostavljeni.

| 4.4.4 | EESO je zelo zaskrbljen zaradi nekaterih zgoraj podanih ugotovitev. Tako ugotavlja, da je poleg ocen ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov obravnavana cela vrsta drugih vidikov (9), čeprav odbor za oceno učinkov meni, da je kakovost ocen socialnih in okoljskih učinkov včasih pomanjkljiva. EESO se zato želi prepričati, da ima Komisija na voljo sredstva za izvedbo vseh predhodnih ocen in da to ni v škodo kakovosti, uravnoteženosti, ciljev, merilnih instrumentov in parametrov, ki so bili predvideni. |
| --- | --- |

4.4.4

EESO je zelo zaskrbljen zaradi nekaterih zgoraj podanih ugotovitev. Tako ugotavlja, da je poleg ocen ekonomskih, socialnih in okoljskih učinkov obravnavana cela vrsta drugih vidikov (9), čeprav odbor za oceno učinkov meni, da je kakovost ocen socialnih in okoljskih učinkov včasih pomanjkljiva. EESO se zato želi prepričati, da ima Komisija na voljo sredstva za izvedbo vseh predhodnih ocen in da to ni v škodo kakovosti, uravnoteženosti, ciljev, merilnih instrumentov in parametrov, ki so bili predvideni.

| 4.4.5 | Ni pa jasno, zakaj se za nekatere projekte ali predloge ocene učinka ne izvedejo, zlasti na področju ECOFIN (dvojček, šesterček), zaradi česar imajo nekatere zainteresirane strani vtis, da je proces bolj usmerjen v ekonomske vidike (in konkurenčnost) kot v druga dva stebra. Komisija je poudarila, da se morajo za cilj poenostavitve zavzemati vsi in ga tudi vsi izvajati, to pa mora temeljiti na zanesljivih in verodostojnih analizah. |
| --- | --- |

4.4.5

Ni pa jasno, zakaj se za nekatere projekte ali predloge ocene učinka ne izvedejo, zlasti na področju ECOFIN (dvojček, šesterček), zaradi česar imajo nekatere zainteresirane strani vtis, da je proces bolj usmerjen v ekonomske vidike (in konkurenčnost) kot v druga dva stebra. Komisija je poudarila, da se morajo za cilj poenostavitve zavzemati vsi in ga tudi vsi izvajati, to pa mora temeljiti na zanesljivih in verodostojnih analizah.

| 4.4.6 | EESO Komisijo poziva, naj:






  — | zagotovi večjo preglednost in utemelji, zakaj je za določen ukrep ali predlog ukrepa izvedla oceno učinka ali ne, |
| --- | --- | --- |

4.4.6

EESO Komisijo poziva, naj:

—

zagotovi večjo preglednost in utemelji, zakaj je za določen ukrep ali predlog ukrepa izvedla oceno učinka ali ne,

| — | poskrbi, da se upošteva splošni interes, |
| --- | --- |

—

poskrbi, da se upošteva splošni interes,

| — | predvidi ukrepe za bolj uravnoteženo in celostno upoštevanje treh vidikov (ekonomskega, socialnega in okoljskega) ter zagotovi kakovostne ocene na tej ravni, |
| --- | --- |

—

predvidi ukrepe za bolj uravnoteženo in celostno upoštevanje treh vidikov (ekonomskega, socialnega in okoljskega) ter zagotovi kakovostne ocene na tej ravni,

| — | bolje upošteva stališča, podana med posvetovanji, in utemelji, kako so bila upoštevana ali zakaj niso bila upoštevana. |
| --- | --- |

—

bolje upošteva stališča, podana med posvetovanji, in utemelji, kako so bila upoštevana ali zakaj niso bila upoštevana.

| 4.4.7 | EESO obžaluje, da v sporočilu Evropske komisije ni izrecno omenjena vloga Odbora kot posvetovalnega organa civilne družbe, ki pripravlja mnenja o bistvenih vidikih zakonodaje EU. Namerava se odzvati na širši poziv Komisije k sodelovanju socialnih partnerjev in civilne družbe. Zato je pripravljen aktivneje sodelovati pri izboljševanju celotnega procesa tako v okviru posvetovanj kot s prispevanjem strokovnega znanja in izkušenj. |
| --- | --- |

4.4.7

EESO obžaluje, da v sporočilu Evropske komisije ni izrecno omenjena vloga Odbora kot posvetovalnega organa civilne družbe, ki pripravlja mnenja o bistvenih vidikih zakonodaje EU. Namerava se odzvati na širši poziv Komisije k sodelovanju socialnih partnerjev in civilne družbe. Zato je pripravljen aktivneje sodelovati pri izboljševanju celotnega procesa tako v okviru posvetovanj kot s prispevanjem strokovnega znanja in izkušenj.

4.5   Postopek posvetovanja

| 4.5.1 | Komisija poudarja, da ima posvetovanje z zainteresiranimi stranmi bistveno vlogo v procesu, vendar pa rezultati posvetovanj niso vedno upoštevani. Poleg tega se kakovost zmanjšuje zaradi stopnje odzivnosti na odprta posvetovanja Komisije in vprašljive zastopanosti anketirancev, kar je včasih razlog za premalo reprezentativne odgovore. EESO se sprašuje, ali morda razlog za to niso preveliko število posvetovanj ter sredstva, čas in razpoložljivost, ki so potrebni za to, da anketiranci ustrezno odgovorijo na vprašanja. Poleg tega so včasih vprašanja zastavljena tako, da že napeljujejo k odgovoru, kar lahko zbuja dvom o objektivnosti in nepristranskosti procesa. |
| --- | --- |

4.5.1

Komisija poudarja, da ima posvetovanje z zainteresiranimi stranmi bistveno vlogo v procesu, vendar pa rezultati posvetovanj niso vedno upoštevani. Poleg tega se kakovost zmanjšuje zaradi stopnje odzivnosti na odprta posvetovanja Komisije in vprašljive zastopanosti anketirancev, kar je včasih razlog za premalo reprezentativne odgovore. EESO se sprašuje, ali morda razlog za to niso preveliko število posvetovanj ter sredstva, čas in razpoložljivost, ki so potrebni za to, da anketiranci ustrezno odgovorijo na vprašanja. Poleg tega so včasih vprašanja zastavljena tako, da že napeljujejo k odgovoru, kar lahko zbuja dvom o objektivnosti in nepristranskosti procesa.

| 4.5.2 | Posvetovanje je podlaga za kakovostne zakonodajne predloge, ki temeljijo na trdnih dokazih. Z zgodnjim in ustreznim posvetovanjem s podjetji, zlasti z MSP, in njihovimi predstavniki bi omogočili, da se odločitve sprejemajo na podlagi analize dejstev, izkušenj in stališč tistih, na katere se zakonodaja nanaša in ki so vključeni v njeno izvajanje. Enako velja za posvetovanja z različnimi predstavniškimi organizacijami državljanov (delavcev, prejemnikov socialne pomoči, potrošnikov itd.). |
| --- | --- |

4.5.2

Posvetovanje je podlaga za kakovostne zakonodajne predloge, ki temeljijo na trdnih dokazih. Z zgodnjim in ustreznim posvetovanjem s podjetji, zlasti z MSP, in njihovimi predstavniki bi omogočili, da se odločitve sprejemajo na podlagi analize dejstev, izkušenj in stališč tistih, na katere se zakonodaja nanaša in ki so vključeni v njeno izvajanje. Enako velja za posvetovanja z različnimi predstavniškimi organizacijami državljanov (delavcev, prejemnikov socialne pomoči, potrošnikov itd.).

| 4.5.3 | EESO poziva, naj se absolutna prednost posveti socialnim partnerjem in zadevnim posredniškim organizacijam. Izkazalo se je, da je neposredno in posamično posvetovanje z MSP in potrošniki neučinkovito, nezanesljivo in nereprezentativno. Zadevnim organizacijam je poleg tega treba zagotoviti dejansko možnost sodelovanja pri pripravi posvetovanj in vprašalnikov. |
| --- | --- |

4.5.3

EESO poziva, naj se absolutna prednost posveti socialnim partnerjem in zadevnim posredniškim organizacijam. Izkazalo se je, da je neposredno in posamično posvetovanje z MSP in potrošniki neučinkovito, nezanesljivo in nereprezentativno. Zadevnim organizacijam je poleg tega treba zagotoviti dejansko možnost sodelovanja pri pripravi posvetovanj in vprašalnikov.

| 4.5.4 | EESO se zato sprašuje, ali ne bi bilo bolje izboljšati strukturo posvetovanj na institucionalni in reprezentativni podlagi z izkoriščanjem sredstev obstoječih predstavniških posvetovalnih organov in po potrebi z oblikovanjem novih, če je to ustrezno. |
| --- | --- |

4.5.4

EESO se zato sprašuje, ali ne bi bilo bolje izboljšati strukturo posvetovanj na institucionalni in reprezentativni podlagi z izkoriščanjem sredstev obstoječih predstavniških posvetovalnih organov in po potrebi z oblikovanjem novih, če je to ustrezno.

| 4.5.5 | EESO predlaga, naj se posvetovanja začnejo z obstoječimi predstavniškimi organi tako na ravni Unije kot držav članic. Če to ni mogoče, pa poudarja, da obstajajo druge posvetovalne strukture, ki se lahko uporabijo v ta namen. |
| --- | --- |

4.5.5

EESO predlaga, naj se posvetovanja začnejo z obstoječimi predstavniškimi organi tako na ravni Unije kot držav članic. Če to ni mogoče, pa poudarja, da obstajajo druge posvetovalne strukture, ki se lahko uporabijo v ta namen.

| 4.5.6 | EESO priporoča, da se uporabijo strokovno znanje in izkušnje ter potencial evropskih združenj delodajalcev, podjetij, sindikatov in nevladnih organizacij ter naj se tudi njim, in ne samo zasebnim svetovalcem zaupa naloga izvajanja potrebnih anket in študij. |
| --- | --- |

4.5.6

EESO priporoča, da se uporabijo strokovno znanje in izkušnje ter potencial evropskih združenj delodajalcev, podjetij, sindikatov in nevladnih organizacij ter naj se tudi njim, in ne samo zasebnim svetovalcem zaupa naloga izvajanja potrebnih anket in študij.

| 4.5.7 | Vsekakor je EESO pripravljen v tem okviru prevzeti svojo odgovornost, ne da bi pri tem izključeval druge oblike evropskega socialnega dialoga. |
| --- | --- |

4.5.7

Vsekakor je EESO pripravljen v tem okviru prevzeti svojo odgovornost, ne da bi pri tem izključeval druge oblike evropskega socialnega dialoga.

5.   Posebne ugotovitve

| 5.1 | EESO meni, da bi moral biti program REFIT ambiciozen, hkrati pa tudi enostaven, jasen in pregleden. |
| --- | --- |

5.1

EESO meni, da bi moral biti program REFIT ambiciozen, hkrati pa tudi enostaven, jasen in pregleden.

| 5.2 | Veliko število naslovov agend in programov (boljša pravna ureditev, pametna pravna ureditev, najprej pomisli na male itd.) povzroča zmedo. |
| --- | --- |

5.2

Veliko število naslovov agend in programov (boljša pravna ureditev, pametna pravna ureditev, najprej pomisli na male itd.) povzroča zmedo.

Treba bi bilo pojasniti, kakšna je hierarhična razvrstitev teh programov in projektov ter njihova medsebojna povezava, da bo javnost vedela, komu so namenjeni.

| 5.3 | Povečevanje števila organov, vključenih v proces, ter mrež za posvetovanje in obravnavo predlogov ne prispeva k preglednosti postopkov. |
| --- | --- |

5.3

Povečevanje števila organov, vključenih v proces, ter mrež za posvetovanje in obravnavo predlogov ne prispeva k preglednosti postopkov.

| 5.4 | Tudi v okviru prizadevanj za učinkovitost in preglednost ter glede na obstoječe mehanizme, vključno s tistimi na ravni Evropskega parlamenta, bo EESO predlog Komisije za ustanovitev nove skupine na visoki ravni, ki bi spremljala delo v prihodnosti, podprl samo, če se izkaže, da to pomeni resnično dodano vrednost. Meni namreč, da Komisija že ima potrebno interno znanje in izkušnje za izboljšanje procesa. |
| --- | --- |

5.4

Tudi v okviru prizadevanj za učinkovitost in preglednost ter glede na obstoječe mehanizme, vključno s tistimi na ravni Evropskega parlamenta, bo EESO predlog Komisije za ustanovitev nove skupine na visoki ravni, ki bi spremljala delo v prihodnosti, podprl samo, če se izkaže, da to pomeni resnično dodano vrednost. Meni namreč, da Komisija že ima potrebno interno znanje in izkušnje za izboljšanje procesa.

| 5.5 | EESO ugotavlja, da bi bilo treba po mnenju Komisije ocene učinka izvajati v vseh fazah zakonodajnega procesa, tudi o amandmajih, ki jih vlagata sozakonodajalca. V sistemu, kjer obstajata dva sozakonodajalca in je iskanje kompromisa pravilo, se ne zdi smiselno, da ima eden od njiju zadnjo besedo pri ocenah učinka (saj bi to pomenilo nevarnost izkrivljanja določb o odločanju iz Pogodbe). |
| --- | --- |

5.5

EESO ugotavlja, da bi bilo treba po mnenju Komisije ocene učinka izvajati v vseh fazah zakonodajnega procesa, tudi o amandmajih, ki jih vlagata sozakonodajalca. V sistemu, kjer obstajata dva sozakonodajalca in je iskanje kompromisa pravilo, se ne zdi smiselno, da ima eden od njiju zadnjo besedo pri ocenah učinka (saj bi to pomenilo nevarnost izkrivljanja določb o odločanju iz Pogodbe).

| 5.6 | EESO poleg tega opozarja, da je cilj programa REFIT povezan tudi z uporabo prava v EU. V smernicah Komisije o oceni učinka je predvideno tudi, da se preuči, ali morda v nekaterih primerih obravnavanega problema ni mogoče rešiti z učinkovitim izvajanjem zakonodaje. |
| --- | --- |

5.6

EESO poleg tega opozarja, da je cilj programa REFIT povezan tudi z uporabo prava v EU. V smernicah Komisije o oceni učinka je predvideno tudi, da se preuči, ali morda v nekaterih primerih obravnavanega problema ni mogoče rešiti z učinkovitim izvajanjem zakonodaje.

| 5.7 | EESO pozdravlja prizadevanja Komisije, ki podpira in spremlja učinkovitost prenosa direktiv v državah članicah. Izpostavlja ugotovitve iz 30. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (10). V tem poročilu je navedeno, da so zamude in kršitve najpogostejše na področju okolja, prometa in obdavčitve. EESO je zaskrbljen, ker je bilo za leto 2012 ugotovljeno, da so se problemi pojavljali predvsem na področju prometa, zdravja, potrošnikov, okolja, notranjega trga in storitev (po padajočem vrstnem redu). |
| --- | --- |

5.7

EESO pozdravlja prizadevanja Komisije, ki podpira in spremlja učinkovitost prenosa direktiv v državah članicah. Izpostavlja ugotovitve iz 30. letnega poročila o spremljanju uporabe prava EU (10). V tem poročilu je navedeno, da so zamude in kršitve najpogostejše na področju okolja, prometa in obdavčitve. EESO je zaskrbljen, ker je bilo za leto 2012 ugotovljeno, da so se problemi pojavljali predvsem na področju prometa, zdravja, potrošnikov, okolja, notranjega trga in storitev (po padajočem vrstnem redu).

| 5.8 | EESO tako meni, da sistematična izvzetja na katerem koli področju lahko privedejo do tega, da bodo države članice na nacionalni ravni sprejemale zakonodajo po svoji volji, s čimer se bodo povečale kompleksnost zakonodaje ter pravna negotovost in nejasnost na notranjem trgu. Poudarja, da je v prejšnjih mnenjih pozval k bolj sistematični uporabi instrumenta uredbe, kadar je to primerno, kar bi prispevalo k večji pravni varnosti, hkrati pa deloma rešilo ta problem. |
| --- | --- |

5.8

EESO tako meni, da sistematična izvzetja na katerem koli področju lahko privedejo do tega, da bodo države članice na nacionalni ravni sprejemale zakonodajo po svoji volji, s čimer se bodo povečale kompleksnost zakonodaje ter pravna negotovost in nejasnost na notranjem trgu. Poudarja, da je v prejšnjih mnenjih pozval k bolj sistematični uporabi instrumenta uredbe, kadar je to primerno, kar bi prispevalo k večji pravni varnosti, hkrati pa deloma rešilo ta problem.

| 5.9 | EESO opozarja na prejšnji mnenji o čezmernem prenašanju zakonodaje in pametni pravni ureditvi, v katerih je pozval k izboljšanju kakovosti sprejetih pravnih besedil. Meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja v tej smeri za zagotovitev učinkovitega izvajanja zastavljenih političnih ciljev Evropske unije. |
| --- | --- |

5.9

EESO opozarja na prejšnji mnenji o čezmernem prenašanju zakonodaje in pametni pravni ureditvi, v katerih je pozval k izboljšanju kakovosti sprejetih pravnih besedil. Meni, da so potrebna nadaljnja prizadevanja v tej smeri za zagotovitev učinkovitega izvajanja zastavljenih političnih ciljev Evropske unije.

| 5.10 | EESO poudarja tudi, da bi se lahko v nekaterih primerih samourejanje in/ali sourejanje izkazala za učinkovit način preprečevanja ali koristno dopolnilo ustrezno oblikovanih zakonodajnih ukrepov v širšem zakonodajnem okviru, ki je jasen in dobro opredeljen ter med drugim temelji na načelih preglednosti, neodvisnosti, učinkovitosti in odgovornosti. |
| --- | --- |

5.10

EESO poudarja tudi, da bi se lahko v nekaterih primerih samourejanje in/ali sourejanje izkazala za učinkovit način preprečevanja ali koristno dopolnilo ustrezno oblikovanih zakonodajnih ukrepov v širšem zakonodajnem okviru, ki je jasen in dobro opredeljen ter med drugim temelji na načelih preglednosti, neodvisnosti, učinkovitosti in odgovornosti.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  UL C 48, 15.2.2011, str. 107, UL C 248, 25.8.2011, str. 87 in UL C 327, 12.11.2013, str. 33.

1

(2)  Ustreznost predpisov EU, COM(2012) 746 final, in Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): rezultati in naslednji koraki, COM(2013) 685 final.

2

(3)  Tretji strateški pregled boljše pravne ureditve v Evropski uniji, COM(2009) 15 final; sporočilo Komisije Pametna pravna ureditev v Evropski uniji, COM(2010) 543 final; sporočilo Komisije Pametna pravna ureditev – odziv na potrebe malih in srednjih podjetij, COM(2013) 122 final.

3

(4)  UL C 327, 12.11.2013, str. 33, UL C 248, 25.8.2011, str. 87 in UL C 48, 15.2.2011, str. 107.

4

(5)  UL C 327, 12.11.2013, str. 33.

5

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011, v kateri je poudarjeno, da poleg tega, da bi morala biti zakonodaja preprosta, uspešna, učinkovita, razumljiva in dostopna ob minimalnih stroških, „ocena učinka nove ureditve na MSP ter na velika podjetja ne sme povzročiti diskriminacije delavcev na podlagi velikosti podjetja, ki jih zaposluje, ali ogrožati temeljnih pravic delavcev, vključno s pravico do obveščenosti in posvetovanja, delovnih pogojev, dobrim počutjem pri delu in pravicami na področju socialne varnosti, ter ne sme ovirati izboljšanja teh pravic ali varstva delavcev na delovnem mestu pred starimi in novimi tveganji, povezanimi z delom“.

6

19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011

ocena učinka nove ureditve na MSP ter na velika podjetja ne sme povzročiti diskriminacije delavcev na podlagi velikosti podjetja, ki jih zaposluje, ali ogrožati temeljnih pravic delavcev, vključno s pravico do obveščenosti in posvetovanja, delovnih pogojev, dobrim počutjem pri delu in pravicami na področju socialne varnosti, ter ne sme ovirati izboljšanja teh pravic ali varstva delavcev na delovnem mestu pred starimi in novimi tveganji, povezanimi z delom

Evropski svet pa je 26. in 27. junija 2014 poudaril naslednje: „Komisija, druge institucije EU in države članice naj še naprej ambiciozno izvajajo program ustreznosti in uspešnosti predpisov, pri tem pa naj upoštevajo varstvo potrošnikov in zaposlenih ter zdravstvena in okoljska vprašanja.“

„Komisija, druge institucije EU in države članice naj še naprej ambiciozno izvajajo program ustreznosti in uspešnosti predpisov, pri tem pa naj upoštevajo varstvo potrošnikov in zaposlenih ter zdravstvena in okoljska vprašanja.“

(7)  To se nanaša predvsem na uredbo REACH, okolje, zakonodajo na področju zdravja in varnosti pri delu, zaščito nosečih delavk in izboljšanje dostopnosti starševskega dopusta, zdravje in varnost pri delu v frizerskih salonih, kostno-mišična obolenja, rakotvorne ali mutagene snovi, tahografe, delovni čas, delo s krajšim delovnim časom, začasno delo, obveščanje in posvetovanje, informacije o pogodbah o zaposlitvi, označevanje živil ali okoljskih proizvodov, navodila za uporabo zdravil in obveznosti glede obveščanja o stroških finančnih storitev.

7

(8)  IAB Report 2012, IAB Report 2013.

8

(9)  Seznam vseh referenčnih dokumentov o oceni učinka je objavljen na spletni strani Komisije (v angleščini): Commission Impact Assessment Guidelines (januar 2009). Guidelines + Annexes 1 – 13; drugi referenčni dokumenti generalnih direktoratov: Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (generalni sekretariat in GD za podjetništvo in industrijo); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing“ Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

9

Assessment Guidelines

Guidelines + Annexes

Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises

Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System

A „Competitiveness Proofing“ Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

(10)  http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_sl.pdf

10

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/72 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/72

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU

(COM(2014) 392 final)

(2015/C 230/11)

| Poročevalec: | Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Pedro Augusto ALMEIDA FREIRE

Evropska komisija je 16. julija 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru – Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine: akcijski načrt EU

COM(2014) 392 final.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 19. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 144 glasovi za, 3 glasovi proti in 2 vzdržanima glasovoma.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO podpira splošni pristop Komisije, ki namerava sprejeti:






  — | akcijski načrt za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v Evropski uniji. Ta akcijski načrt vsebuje vrsto ukrepov, katerih namen je politiko EU na področju varstva pravic intelektualne lastnine osredotočiti na kršitve teh pravic v komercialnem obsegu, v skladu z načelom „sledenja denarja“ (angl. follow the money), in |
| --- | --- | --- |

1.1

EESO podpira splošni pristop Komisije, ki namerava sprejeti:

—

akcijski načrt za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v Evropski uniji. Ta akcijski načrt vsebuje vrsto ukrepov, katerih namen je politiko EU na področju varstva pravic intelektualne lastnine osredotočiti na kršitve teh pravic v komercialnem obsegu, v skladu z načelom „sledenja denarja“ (angl. follow the money), in

| — | strategijo za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, katere cilj je opredeliti pristop na mednarodni ravni na podlagi analize nedavnega razvoja dogodkov in predstavitve možnosti za izboljšanje sredstev za ukrepanje, ki jih ima Komisija trenutno na razpolago. Njen cilj je tudi spodbuditi strožje predpise na področju intelektualne lastnine v tretjih državah in odpraviti trgovino s ponaredki, |
| --- | --- |

—

strategijo za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, katere cilj je opredeliti pristop na mednarodni ravni na podlagi analize nedavnega razvoja dogodkov in predstavitve možnosti za izboljšanje sredstev za ukrepanje, ki jih ima Komisija trenutno na razpolago. Njen cilj je tudi spodbuditi strožje predpise na področju intelektualne lastnine v tretjih državah in odpraviti trgovino s ponaredki,

saj so kršitve pravic intelektualne lastnine svetovni pojav, zato jih je treba celostno obravnavati.

| 1.2 | EESO podpira cilj akcijskega načrta za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu, saj škodijo naložbam v inovacije in ustvarjanju trajnostnih delovnih mest v Evropski uniji, poleg tega pa pomenijo izgubljen prihodek za državno blagajno. |
| --- | --- |

1.2

EESO podpira cilj akcijskega načrta za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu, saj škodijo naložbam v inovacije in ustvarjanju trajnostnih delovnih mest v Evropski uniji, poleg tega pa pomenijo izgubljen prihodek za državno blagajno.

| 1.3 | EESO se je seznanil z vse bolj ključno vlogo, ki jo ima Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) pri pripravi in izvajanju strategij Evropske komisije na področju uveljavljanja in varstva pravic intelektualne lastnine, kot je pristop z več cilji iz akcijskega načrta. |
| --- | --- |

1.3

EESO se je seznanil z vse bolj ključno vlogo, ki jo ima Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT) pri pripravi in izvajanju strategij Evropske komisije na področju uveljavljanja in varstva pravic intelektualne lastnine, kot je pristop z več cilji iz akcijskega načrta.

| 1.4 | EESO sledi pragmatičnemu pristopu Komisije, ki je dala prednost instrumentom, kot je „sledenje denarja“, in vključila vpletene akterje. |
| --- | --- |

1.4

EESO sledi pragmatičnemu pristopu Komisije, ki je dala prednost instrumentom, kot je „sledenje denarja“, in vključila vpletene akterje.

| 1.5 | EESO bi se lahko pridružil pristopu z več cilji, ki ga je izbrala Komisija, če bi bili njegovi cilji bolje opredeljeni in če bi bili natančno določeni njihovi kvantitativni in kvalitativni vidiki; zlasti je zadovoljen s kampanjami Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: opazovalni urad) za ozaveščanje mladih (1), pa tudi sodnikov in pravnikov (2) glede širših posledic kršitev pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

1.5

EESO bi se lahko pridružil pristopu z več cilji, ki ga je izbrala Komisija, če bi bili njegovi cilji bolje opredeljeni in če bi bili natančno določeni njihovi kvantitativni in kvalitativni vidiki; zlasti je zadovoljen s kampanjami Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: opazovalni urad) za ozaveščanje mladih (1), pa tudi sodnikov in pravnikov (2) glede širših posledic kršitev pravic intelektualne lastnine.

| 1.6 | EESO je zadovoljen s pozornostjo, ki jo Komisija posveča lažjemu dostopu malih in srednjih podjetij (MSP) do pravnih možnosti za pritožbe, ter podpira tudi evropski projekt IPorta, sistem podpore za MSP (3), s katerim se zajema problematika uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in koordinira nacionalna podpora. |
| --- | --- |

1.6

EESO je zadovoljen s pozornostjo, ki jo Komisija posveča lažjemu dostopu malih in srednjih podjetij (MSP) do pravnih možnosti za pritožbe, ter podpira tudi evropski projekt IPorta, sistem podpore za MSP (3), s katerim se zajema problematika uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in koordinira nacionalna podpora.

| 1.7 | EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da so na voljo možnosti učinkovitega uveljavljanja in dostopa do pravic intelektualne lastnine v Evropi, vključno s financiranjem za vsa podjetja, ne glede na velikost. |
| --- | --- |

1.7

EESO poziva Komisijo, naj zagotovi, da so na voljo možnosti učinkovitega uveljavljanja in dostopa do pravic intelektualne lastnine v Evropi, vključno s financiranjem za vsa podjetja, ne glede na velikost.

| 1.8 | Obžaluje pa, da je pristop Komisije omejen na nezakonodajne instrumente, pri čemer se niti ne omenjata možnost, da se ocenijo obstoječi zakonodajni instrumenti, in korist, ki bi jo prinesla njihova revizija. EESO pri tem poudarja, da bi bila Komisija lahko bolj ambiciozna in upoštevala tudi ta dejavnik. |
| --- | --- |

1.8

Obžaluje pa, da je pristop Komisije omejen na nezakonodajne instrumente, pri čemer se niti ne omenjata možnost, da se ocenijo obstoječi zakonodajni instrumenti, in korist, ki bi jo prinesla njihova revizija. EESO pri tem poudarja, da bi bila Komisija lahko bolj ambiciozna in upoštevala tudi ta dejavnik.

| 1.9 | EESO izraža svoje nestrinjanje s pretirano vlogo, ki jo Komisija namenja izvajanju prostovoljnih shem ravnanja, prostovoljnih memorandumov o soglasju in dobrih praks na področju, za katerega veljajo prakse ponarejanja in piratstvo. |
| --- | --- |

1.9

EESO izraža svoje nestrinjanje s pretirano vlogo, ki jo Komisija namenja izvajanju prostovoljnih shem ravnanja, prostovoljnih memorandumov o soglasju in dobrih praks na področju, za katerega veljajo prakse ponarejanja in piratstvo.

2.   Splošne ugotovitve

| 2.1 | Akcijski načrt EU Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine zajema deset konkretnih ukrepov, ki pomenijo novo politiko, katere namen je ustvariti in uporabiti orodje za preprečevanje zlasti dejavnosti kršenja pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu. Te dejavnosti povzročajo največ škode in so velik izziv za EU, saj škodijo naložbam v inovacije in ustvarjanju trajnostnih delovnih mest, poleg tega pa pomenijo izgubljen prihodek za državno blagajno. |
| --- | --- |

2.1

Akcijski načrt EU Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine zajema deset konkretnih ukrepov, ki pomenijo novo politiko, katere namen je ustvariti in uporabiti orodje za preprečevanje zlasti dejavnosti kršenja pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu. Te dejavnosti povzročajo največ škode in so velik izziv za EU, saj škodijo naložbam v inovacije in ustvarjanju trajnostnih delovnih mest, poleg tega pa pomenijo izgubljen prihodek za državno blagajno.

| 2.2 | Ti novi instrumenti so zaenkrat nezakonodajni, vključujejo pa vrsto ukrepov, ki temeljijo na pristopu „sledenja denarja“ (angl. follow the money), katerega cilj je, da bi kršiteljem v komercialnem obsegu onemogočili dostop do sredstev za promocijo in distribucijo ponaredkov ter jih prikrajšali za prihodke. |
| --- | --- |

2.2

Ti novi instrumenti so zaenkrat nezakonodajni, vključujejo pa vrsto ukrepov, ki temeljijo na pristopu „sledenja denarja“ (angl. follow the money), katerega cilj je, da bi kršiteljem v komercialnem obsegu onemogočili dostop do sredstev za promocijo in distribucijo ponaredkov ter jih prikrajšali za prihodke.

| 2.3 | Cilji akcijskega načrta EU Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, ki jih je Komisija navedla v obravnavanem sporočilu, in cilji strategije za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah so skupni:






  (i) | uporabiti vsa razpoložljiva sredstva za učinkovito odvračanje in preprečevanje vstopa izdelkov iz tretjih držav, ki kršijo intelektualno lastnino, na notranji trg ter njihovega širjenja in |
| --- | --- | --- |

2.3

Cilji akcijskega načrta EU Napredek v smeri prenovljenega soglasja glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, ki jih je Komisija navedla v obravnavanem sporočilu, in cilji strategije za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah so skupni:

(i)

uporabiti vsa razpoložljiva sredstva za učinkovito odvračanje in preprečevanje vstopa izdelkov iz tretjih držav, ki kršijo intelektualno lastnino, na notranji trg ter njihovega širjenja in

| (ii) | spodbuditi naložbe, rast in zaposlovanje v gospodarskih panogah, ki se zanašajo na intelektualno lastnino in ki so tako zelo pomembne za naša gospodarstva. |
| --- | --- |

(ii)

spodbuditi naložbe, rast in zaposlovanje v gospodarskih panogah, ki se zanašajo na intelektualno lastnino in ki so tako zelo pomembne za naša gospodarstva.

| 2.4 | Pomemben del tega ukrepanja so tudi razprave in ozaveščanje, da se bodo potrošniki in proizvajalci bolj zavedali posledic kršitev pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

2.4

Pomemben del tega ukrepanja so tudi razprave in ozaveščanje, da se bodo potrošniki in proizvajalci bolj zavedali posledic kršitev pravic intelektualne lastnine.

| 2.5 | Na evropski ravni bo Komisija ukrepe po potrebi izvedla v partnerstvu z Uradom za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT), ki je od junija 2012 tudi sedež opazovalnega urada (4). Študija, ki jo je ta opazovalni urad objavil 25. novembra 2013 (5), je pokazala, da zlasti mladi anketiranci niso doumeli obsega posledic, ki jih imajo kršitve pravic intelektualne lastnine za delovna mesta, povezana z intelektualno lastnino, ter njihovo ohranjanje in prispevanje k njihovemu ustvarjanju. Prav tako se je izkazalo, da po mnenju mlajših Evropejcev infrastruktura intelektualne lastnine koristi zlasti velikim gospodarskim družbam. |
| --- | --- |

2.5

Na evropski ravni bo Komisija ukrepe po potrebi izvedla v partnerstvu z Uradom za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT), ki je od junija 2012 tudi sedež opazovalnega urada (4). Študija, ki jo je ta opazovalni urad objavil 25. novembra 2013 (5), je pokazala, da zlasti mladi anketiranci niso doumeli obsega posledic, ki jih imajo kršitve pravic intelektualne lastnine za delovna mesta, povezana z intelektualno lastnino, ter njihovo ohranjanje in prispevanje k njihovemu ustvarjanju. Prav tako se je izkazalo, da po mnenju mlajših Evropejcev infrastruktura intelektualne lastnine koristi zlasti velikim gospodarskim družbam.

| 2.6 | Komisija se je torej odločila za pristop z več cilji, pri čemer je upoštevala analizo razlogov, zakaj pripadniki „digitalne generacije“ vse pogosteje posegajo po izdelkih, ki kršijo intelektualno lastnino. V okviru te strategije naj bi opazovalni urad tudi razvil kampanje obveščanja, namenjene povečanju zavedanja državljanov Unije o učinku kršitev pravic intelektualne lastnine, zlasti na delovna mesta in gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.6

Komisija se je torej odločila za pristop z več cilji, pri čemer je upoštevala analizo razlogov, zakaj pripadniki „digitalne generacije“ vse pogosteje posegajo po izdelkih, ki kršijo intelektualno lastnino. V okviru te strategije naj bi opazovalni urad tudi razvil kampanje obveščanja, namenjene povečanju zavedanja državljanov Unije o učinku kršitev pravic intelektualne lastnine, zlasti na delovna mesta in gospodarstvo.

3.   Posebne ugotovitve

| 3.1 | Komisija zaenkrat ni podrobno predstavila vsebine teh ukrepov, vendar zagotavlja, da bo opravila posvetovanje o nezakonodajnih instrumentih, vključno s pristopom „sledenja denarja“ (angl. follow the money), katerega cilj je, da bi kršiteljem v komercialnem obsegu onemogočili dostop do sredstev za promocijo in distribucijo ponaredkov ter jih prikrajšali za prihodke. Ti instrumenti bodo zasnovani pregledno in natančno, da se zajamči njihova učinkovitost v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

3.1

Komisija zaenkrat ni podrobno predstavila vsebine teh ukrepov, vendar zagotavlja, da bo opravila posvetovanje o nezakonodajnih instrumentih, vključno s pristopom „sledenja denarja“ (angl. follow the money), katerega cilj je, da bi kršiteljem v komercialnem obsegu onemogočili dostop do sredstev za promocijo in distribucijo ponaredkov ter jih prikrajšali za prihodke. Ti instrumenti bodo zasnovani pregledno in natančno, da se zajamči njihova učinkovitost v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine.

| 3.2 | To bodo spremljale dejavnosti sodelovanja med evropskimi oblastmi in razprave oziroma pogajanja s tretjimi državami. Šlo bo na primer za to, da se uporabijo „vsa razpoložljiva sredstva za učinkovito odvračanje in preprečevanje vstopa izdelkov, ki kršijo intelektualno lastnino, na trg ter njihovega širjenja na trgih,“ tako trgih EU kot trgih tretjih držav. |
| --- | --- |

3.2

To bodo spremljale dejavnosti sodelovanja med evropskimi oblastmi in razprave oziroma pogajanja s tretjimi državami. Šlo bo na primer za to, da se uporabijo „vsa razpoložljiva sredstva za učinkovito odvračanje in preprečevanje vstopa izdelkov, ki kršijo intelektualno lastnino, na trg ter njihovega širjenja na trgih,“ tako trgih EU kot trgih tretjih držav.

| 3.3 | Ti nezakonodajni instrumenti bodo odvisni od dobre volje akterjev, torej jih ne bodo spremljali novi zakonodajni instrumenti, temveč se bodo opirali na obstoječe zakonodajne instrumente. Prednost takih rešitev, doseženih s pogajanji, je njihovo naglo izvajanje. Ti preventivni ukrepi bodo omogočali večjo učinkovitost možnosti pritožbe na civilna sodišča. Ta cilj pa bo dosežen samo, če bodo ukrepi pripravljeni pregledno in bodo upoštevani tudi obstoječi javni interesi. |
| --- | --- |

3.3

Ti nezakonodajni instrumenti bodo odvisni od dobre volje akterjev, torej jih ne bodo spremljali novi zakonodajni instrumenti, temveč se bodo opirali na obstoječe zakonodajne instrumente. Prednost takih rešitev, doseženih s pogajanji, je njihovo naglo izvajanje. Ti preventivni ukrepi bodo omogočali večjo učinkovitost možnosti pritožbe na civilna sodišča. Ta cilj pa bo dosežen samo, če bodo ukrepi pripravljeni pregledno in bodo upoštevani tudi obstoječi javni interesi.

| 3.4 | EESO se zaveda, da tak omejen pristop, kar zadeva samoregulacijo v obliki „prostovoljnih sporazumov“ ali „dobrih praks“, ne nadomešča zakonodajnega ukrepa na področjih, ki bi morali biti predmet učinkovite regulacije. |
| --- | --- |

3.4

EESO se zaveda, da tak omejen pristop, kar zadeva samoregulacijo v obliki „prostovoljnih sporazumov“ ali „dobrih praks“, ne nadomešča zakonodajnega ukrepa na področjih, ki bi morali biti predmet učinkovite regulacije.

4.   Pojem „komercialnega obsega“

| 4.1 | Pojem „komercialnega obsega“, na katerega se nanašajo ukrepi, napovedani v akcijskem načrtu Komisije, je veliko širši, kot se zdi. Akcijski načrt je glede tega precej skop, vendar EESO meni, da je ta pojem zaslediti že v pravnem redu Unije in da omogoča večjo intenzivnost sodnih prepovedi in civilnih sankcij. |
| --- | --- |

4.1

Pojem „komercialnega obsega“, na katerega se nanašajo ukrepi, napovedani v akcijskem načrtu Komisije, je veliko širši, kot se zdi. Akcijski načrt je glede tega precej skop, vendar EESO meni, da je ta pojem zaslediti že v pravnem redu Unije in da omogoča večjo intenzivnost sodnih prepovedi in civilnih sankcij.

| 4.2 | EESO poudarja, da lahko pojem „komercialnega obsega“ vključuje tudi dejavnosti, ki niso nujno povezane s „komercialnimi nameni“. |
| --- | --- |

4.2

EESO poudarja, da lahko pojem „komercialnega obsega“ vključuje tudi dejavnosti, ki niso nujno povezane s „komercialnimi nameni“.

| 4.3 | Podoben pojem najdemo v Direktivi 2004/48/ES o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6) in je podlaga za nekatere pritožbe v okviru civilnega prava. Zaradi merila „komercialnega obsega“ lahko na primer sodni organ odredi varnostne ukrepe, kot je varnostni zaseg premičnin in nepremičnin domnevnega kršitelja, vključno z blokiranjem njegovih bančnih računov in drugega premoženja (člen 9(2) te direktive). V nekaterih državah članicah se to merilo uporablja tudi za uvedbo kazenskih sankcij, čeprav je to izključeno iz pravnega reda Unije. |
| --- | --- |

4.3

Podoben pojem najdemo v Direktivi 2004/48/ES o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine (6) in je podlaga za nekatere pritožbe v okviru civilnega prava. Zaradi merila „komercialnega obsega“ lahko na primer sodni organ odredi varnostne ukrepe, kot je varnostni zaseg premičnin in nepremičnin domnevnega kršitelja, vključno z blokiranjem njegovih bančnih računov in drugega premoženja (člen 9(2) te direktive). V nekaterih državah članicah se to merilo uporablja tudi za uvedbo kazenskih sankcij, čeprav je to izključeno iz pravnega reda Unije.

| 4.4 | V drugih zakonodajnih instrumentih EU se uporabljajo podobni pojmi, kot je „komercialni obseg“; v Direktivi 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (7) se omenjajo „komercialni značaj“, „komercialni namen“, „neposredne ali posredne ekonomske ali komercialne koristi“ ter „komercialna uporaba“.
  Člen 13(1)(a) Direktive 98/71/ES z dne 13. oktobra 1998 o pravnem varstvu modelov (8), ki se nanaša na omejitev pravic iz modela, določa: „Pravice, ki jih z registracijo podeljuje model, se ne izvršujejo glede dejanj, ki se izvedejo zasebno in za negospodarske namene“. |
| --- | --- |

4.4

V drugih zakonodajnih instrumentih EU se uporabljajo podobni pojmi, kot je „komercialni obseg“; v Direktivi 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (7) se omenjajo „komercialni značaj“, „komercialni namen“, „neposredne ali posredne ekonomske ali komercialne koristi“ ter „komercialna uporaba“.

Člen 13(1)(a) Direktive 98/71/ES z dne 13. oktobra 1998 o pravnem varstvu modelov (8), ki se nanaša na omejitev pravic iz modela, določa: „Pravice, ki jih z registracijo podeljuje model, se ne izvršujejo glede dejanj, ki se izvedejo zasebno in za negospodarske namene“.

| 4.5 | Skratka, sodnik je torej tisti, ki se mora odločiti od primera do primera, kar prinaša tveganje neskladne, neprilagojene in zato negotove sodne prakse. |
| --- | --- |

4.5

Skratka, sodnik je torej tisti, ki se mora odločiti od primera do primera, kar prinaša tveganje neskladne, neprilagojene in zato negotove sodne prakse.

| 4.6 | Službe Komisije se zavedajo dvoumnosti tega pojma in pravne negotovosti, ki iz tega izvira, zato so opazovalni urad pozvale k zbiranju nacionalne sodne prakse na področju kršitev pravic intelektualne lastnine, da bi ta pojem med drugim natančneje opredelili. Poleg tega je bila po razpisu za prijavo interesa za analizo gospodarskih vidikov intelektualne lastnine, ki je bil poleti objavljen v univerzitetnih krogih, 19. septembra 2014 pripravljena prva gospodarska delavnica. Določeni strokovnjaki so tedaj razpravljali o praktični uporabi pojmov „komercialni obseg“ in „komercialni namen“ na področju kršitev pravic intelektualne lastnine (9) ter o načinih za njuno razumevanje v gospodarskem smislu. |
| --- | --- |

4.6

Službe Komisije se zavedajo dvoumnosti tega pojma in pravne negotovosti, ki iz tega izvira, zato so opazovalni urad pozvale k zbiranju nacionalne sodne prakse na področju kršitev pravic intelektualne lastnine, da bi ta pojem med drugim natančneje opredelili. Poleg tega je bila po razpisu za prijavo interesa za analizo gospodarskih vidikov intelektualne lastnine, ki je bil poleti objavljen v univerzitetnih krogih, 19. septembra 2014 pripravljena prva gospodarska delavnica. Določeni strokovnjaki so tedaj razpravljali o praktični uporabi pojmov „komercialni obseg“ in „komercialni namen“ na področju kršitev pravic intelektualne lastnine (9) ter o načinih za njuno razumevanje v gospodarskem smislu.

| 4.7 | Glede na cilj tega razmišljanja bi si EESO želel, da službe Komisije to vprašanje analizirajo in zainteresirane strani, vključno s civilno družbo, seznanijo s svojimi ugotovitvami. |
| --- | --- |

4.7

Glede na cilj tega razmišljanja bi si EESO želel, da službe Komisije to vprašanje analizirajo in zainteresirane strani, vključno s civilno družbo, seznanijo s svojimi ugotovitvami.

5.   „Sledenje denarja“

| 5.1 | Sporočilo se nanaša tako na internet kot na mreže fizične distribucije. Vključuje digitalne in nedigitalne izdelke, kršitve pravic intelektualne lastnine, ki škodijo njihovemu ustvarjanju, spodbujanju, širjenju in uporabi. Pristop „sledenja denarja“ pomeni odvračanje kršiteljev od nezakonite prodaje ponaredkov. |
| --- | --- |

5.1

Sporočilo se nanaša tako na internet kot na mreže fizične distribucije. Vključuje digitalne in nedigitalne izdelke, kršitve pravic intelektualne lastnine, ki škodijo njihovemu ustvarjanju, spodbujanju, širjenju in uporabi. Pristop „sledenja denarja“ pomeni odvračanje kršiteljev od nezakonite prodaje ponaredkov.

| 5.2 | Pri izvajanju tega pristopa je treba zagotoviti, da vsi ustrezni akterji verige z veliko dodano vrednostjo z vidika intelektualne lastnine sprejmejo potrebne ukrepe predvidevanja, da ostanejo tržno konkurenčni. Skupna tema teh trgov mora ostati inovativnost, da se spodbudijo naložbe v ustvarjalne in inovativne dejavnosti. |
| --- | --- |

5.2

Pri izvajanju tega pristopa je treba zagotoviti, da vsi ustrezni akterji verige z veliko dodano vrednostjo z vidika intelektualne lastnine sprejmejo potrebne ukrepe predvidevanja, da ostanejo tržno konkurenčni. Skupna tema teh trgov mora ostati inovativnost, da se spodbudijo naložbe v ustvarjalne in inovativne dejavnosti.

| 5.3 | To bi moralo okrepiti zaupanje v digitalne trge in omogočiti distribucijo konkurenčnih produktov z visoko dodano vrednostjo z vidika intelektualne lastnine, kot tudi rast in razmah teh trgov. Cilj je prehod s politike o intelektualni lastnini, ki se osredotoča na kaznovanje in popravilo kršitev pravic intelektualne lastnine, na bolj preventivno in vključujočo politiko, ki potrošniku na notranjem trgu jamči in nudi obsežno in raznoliko ponudbo izdelkov z visoko dodano vrednostjo z vidika intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

5.3

To bi moralo okrepiti zaupanje v digitalne trge in omogočiti distribucijo konkurenčnih produktov z visoko dodano vrednostjo z vidika intelektualne lastnine, kot tudi rast in razmah teh trgov. Cilj je prehod s politike o intelektualni lastnini, ki se osredotoča na kaznovanje in popravilo kršitev pravic intelektualne lastnine, na bolj preventivno in vključujočo politiko, ki potrošniku na notranjem trgu jamči in nudi obsežno in raznoliko ponudbo izdelkov z visoko dodano vrednostjo z vidika intelektualne lastnine.

| 5.4 | Komisija namerava vsaki dve leti objaviti poročilo o spremljanju izvajanja te politike. EESO bo vztrajal, da mora prvo poročilo vsebovati verodostojne kazalnike in biti objavljeno pravočasno. |
| --- | --- |

5.4

Komisija namerava vsaki dve leti objaviti poročilo o spremljanju izvajanja te politike. EESO bo vztrajal, da mora prvo poročilo vsebovati verodostojne kazalnike in biti objavljeno pravočasno.

| 5.5 | Varstvo potrošnikov in njihovo zaupanje v notranji trg bi se okrepila tudi z večjo varnostjo plačilnih storitev ter možnostjo pritožbe v primeru nenamernega nakupa ponaredkov. Komisija je v ta namen napovedala javno posvetovanje o učinku sistemov varstva potrošnikov na boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu. |
| --- | --- |

5.5

Varstvo potrošnikov in njihovo zaupanje v notranji trg bi se okrepila tudi z večjo varnostjo plačilnih storitev ter možnostjo pritožbe v primeru nenamernega nakupa ponaredkov. Komisija je v ta namen napovedala javno posvetovanje o učinku sistemov varstva potrošnikov na boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v komercialnem obsegu.

| 5.6 | Ker sta pobudi Komisije tesno povezani in zaradi velikega pomena pristopa „sledenja denarja“, EESO upa, da bo Komisija sprožila široko posvetovanje o ključnem vprašanju varstva potrošnikov na področju plačilnih storitev in da bo vanj na splošno vključila tudi pristop „sledenja denarja“. |
| --- | --- |

5.6

Ker sta pobudi Komisije tesno povezani in zaradi velikega pomena pristopa „sledenja denarja“, EESO upa, da bo Komisija sprožila široko posvetovanje o ključnem vprašanju varstva potrošnikov na področju plačilnih storitev in da bo vanj na splošno vključila tudi pristop „sledenja denarja“.

| 5.7 | EESO poziva tudi službe Komisije, naj se posvetujejo z gospodarskimi akterji, da se seznanijo z njihovimi izkušnjami glede upoštevanja dobička ponarejevalcev pri oceni škode in obresti v primeru ponaredkov (10). |
| --- | --- |

5.7

EESO poziva tudi službe Komisije, naj se posvetujejo z gospodarskimi akterji, da se seznanijo z njihovimi izkušnjami glede upoštevanja dobička ponarejevalcev pri oceni škode in obresti v primeru ponaredkov (10).

6.   Mala in srednja podjetja

| 6.1 | V nekaterih državah članicah intelektualna lastnina ni tema, ki zadeva več kot eno MSP od dveh (54 %), oziroma intelektualna lastnina je znana tema (46 %), vendar velja za drago, zapleteno in obsežno. V gospodarstvu, v katerem prevladuje znanje in kjer so nematerialni elementi, kot so znanje, ugled, oblika ali podoba, postali bistveni, je to presenetljivo (11). |
| --- | --- |

6.1

V nekaterih državah članicah intelektualna lastnina ni tema, ki zadeva več kot eno MSP od dveh (54 %), oziroma intelektualna lastnina je znana tema (46 %), vendar velja za drago, zapleteno in obsežno. V gospodarstvu, v katerem prevladuje znanje in kjer so nematerialni elementi, kot so znanje, ugled, oblika ali podoba, postali bistveni, je to presenetljivo (11).

| 6.2 | Poleg tega so MSP, ki so intelektualno lastnino vključila v svojo razvojno strategijo, gospodarsko bolj uspešna od drugih, kot dokazujejo nekateri številčni podatki. Tako je v kategoriji MSP 32 prejemnikov francoske nagrade INPI za inovacije za leto 2010, ki jo podeljuje Institut za industrijsko lastnino, od leta 2006 ustvarilo 614 delovnih mest, med letoma 2006 in 2009 popeterilo svoj promet in podvojilo izvoz. V istem času so ta podjetja svoje dejavnosti na področju raziskav in razvoja poudarila s povečanjem njihovega proračuna za 65,6 % (12). |
| --- | --- |

6.2

Poleg tega so MSP, ki so intelektualno lastnino vključila v svojo razvojno strategijo, gospodarsko bolj uspešna od drugih, kot dokazujejo nekateri številčni podatki. Tako je v kategoriji MSP 32 prejemnikov francoske nagrade INPI za inovacije za leto 2010, ki jo podeljuje Institut za industrijsko lastnino, od leta 2006 ustvarilo 614 delovnih mest, med letoma 2006 in 2009 popeterilo svoj promet in podvojilo izvoz. V istem času so ta podjetja svoje dejavnosti na področju raziskav in razvoja poudarila s povečanjem njihovega proračuna za 65,6 % (12).

| 6.3 | EESO torej podpira pristop Komisije za večjo splošno dostopnost pravosodnih možnosti za pritožbe, ki jih imajo MSP (13), zlasti na področju pritožb zaradi intelektualne lastnine. Visoki finančni stroški in kompleksnost pravosodnih postopkov pogosto odvrnejo inovativna MSP od uveljavljanja svojih pravic intelektualne lastnine, tudi tistih, ki izvirajo iz osnovnih patentov. |
| --- | --- |

6.3

EESO torej podpira pristop Komisije za večjo splošno dostopnost pravosodnih možnosti za pritožbe, ki jih imajo MSP (13), zlasti na področju pritožb zaradi intelektualne lastnine. Visoki finančni stroški in kompleksnost pravosodnih postopkov pogosto odvrnejo inovativna MSP od uveljavljanja svojih pravic intelektualne lastnine, tudi tistih, ki izvirajo iz osnovnih patentov.

| 6.4 | Finančni stroški so odločujoč dejavnik pri odločanju evropskih podjetij za naložbe v inovacije. Zato morajo zaščita intelektualne lastnine, podaljšanje pravic intelektualne lastnine in njihovo varstvo biti dostopni. S tega vidika bi lahko enotni patent spodbudil podjetja, vključno z MSP, mlade podjetnike in zagonska podjetja, da zaščitijo svoje izume, seveda če so stroški pridobivanja patenta razumni in ne nedostopni. Podjetja bi morala imeti tudi zajamčen dostop do pravnega varstva, vključno z enotno jurisdikcijo za patent, z razumnimi stroški. |
| --- | --- |

6.4

Finančni stroški so odločujoč dejavnik pri odločanju evropskih podjetij za naložbe v inovacije. Zato morajo zaščita intelektualne lastnine, podaljšanje pravic intelektualne lastnine in njihovo varstvo biti dostopni. S tega vidika bi lahko enotni patent spodbudil podjetja, vključno z MSP, mlade podjetnike in zagonska podjetja, da zaščitijo svoje izume, seveda če so stroški pridobivanja patenta razumni in ne nedostopni. Podjetja bi morala imeti tudi zajamčen dostop do pravnega varstva, vključno z enotno jurisdikcijo za patent, z razumnimi stroški.

| 6.5 | MSP bi morala sprejeti tudi strategije trženja ali distribucije, vendar jih veliko tega ne naredi učinkovito, ker nimajo dovolj znanja in izkušenj, da bi uspešno zaščitila in promovirala svojo intelektualno lastnino, kot to upravičeno poudarja Komisija v akcijskem načrtu. |
| --- | --- |

6.5

MSP bi morala sprejeti tudi strategije trženja ali distribucije, vendar jih veliko tega ne naredi učinkovito, ker nimajo dovolj znanja in izkušenj, da bi uspešno zaščitila in promovirala svojo intelektualno lastnino, kot to upravičeno poudarja Komisija v akcijskem načrtu.

| 6.6 | EESO v tem pogledu podpira evropski projekt IPorta, sistem podpore (14), ki zajema problematiko uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in koordinira nacionalno podporo. |
| --- | --- |

6.6

EESO v tem pogledu podpira evropski projekt IPorta, sistem podpore (14), ki zajema problematiko uveljavljanja pravic intelektualne lastnine in koordinira nacionalno podporo.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  https://oami.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/news/-/action/view/1251336

1

(2)  Seminar za sodnike o ponarejanju in pranju denarja, 16. in 17. oktober 2014, Urad za usklajevanje na notranjem trgu (UUNT), https://oami.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/news/-/action/view/1574263. Glej tudi UL L 354, 28.12.2013, str. 73, in COM(2014) 144 final.

2

za sodnike o ponarejanju in pranju denarja, 16. in 17. oktober 2014

(3)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_en.htm

3

(4)  Uredba (EU) št. 386/2012 z dne 19. aprila 2012 uradu UUNT poverja različne naloge, ki so namenjene omogočanju in podpiranju dejavnosti nacionalnih organov, zasebnega sektorja in institucij EU v boju proti kršitvam pravic intelektualne lastnine. Te naloge ne zajemajo sodelovanja v posameznih operacijah ali preiskavah, ki jih izvajajo nacionalni organi, niti zadev, zajetih v naslovu V dela III Pogodbe o delovanju Evropske unije (npr. pravosodno in policijsko sodelovanje v kazenskih zadevah).

4

(5)  Glej oami.europa.eu. Študija je temeljila na pregledu literature, kvalitativni raziskavi z 250 Evropejci, starimi med 15 in 65 let, ter kvantitativni fazi, v kateri je prek telefonskih razgovorov svoje mnenje izrazilo več kot 26  000 Evropejcev.

5

(6)  Glej UL L 195, 16.6.2004, str. 16.

6

(7)  Glej UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

7

(8)  Glej UL L 289, 28.10.1998, str. 28.

8

(9)  http://ec.europa.eu/internal_market/iprenforcement/docs/workshops/140919-workshop_en.pdf

9

(10)  V Franciji, na primer, to načelo že velja (glej zakon št. 2014-315 z dne 11. marca 2014, ki velja od 14. marca 2014). Člen L615-7 zakonika o intelektualni lastnini (CPI), kakor je bil spremenjen s členom 2 omenjenega zakona, določa, da mora sodišče pri izračunu odškodnine jasno upoštevati gospodarsko in nematerialno škodo ter dobiček, ki ga je imel ponarejevalec, vključno s prihrankom glede naložb v intelektualno lastnino, material in promocijo. Vendar se zdi, da je te določbe težko izvajati, pogosto zaradi težav pri dokazovanju dobička, ki ga je imel ponarejevalec.

10

odškodnine jasno

(11)  http://www.picarre.be/assets/Documents/Rapport-PIPICARR-tlchargeable3.pdf

11

(12)  http://www.journaldunet.com/economie/magazine/propriete-industrielle.shtml

12

(13)  Komisija je nedavno predlagala okrepitev in izboljšanje sedanjega evropskega postopka v sporih majhne vrednosti, ki je enoten postopek in je na voljo v vseh državah članicah (Uredba (ES) št. 861/2007). Glej UL C 226, 16.7.2014, str. 43.

13

(14)  http://ec.europa.eu/enterprise/initiatives/ipr/what-are-iprs/index_en.htm

14

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/77 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/77

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o beli knjigi Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami

(COM(2014) 449 final)

(2015/C 230/12)

| Poročevalec: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Poročevalec:

Juan MENDOZA CASTRO

Evropska komisija je 16. julija 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Bela knjiga Za učinkovitejši nadzor EU nad združitvami

COM(2014) 449 final.

Strokovna skupina za enotni trg, proizvodnjo in potrošnjo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 19. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 137 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozitivno ocenjuje belo knjigo, saj krepi enega izmed stebrov politike konkurence Unije in poenostavlja postopke. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozitivno ocenjuje belo knjigo, saj krepi enega izmed stebrov politike konkurence Unije in poenostavlja postopke.

| 1.2 | V beli knjigi Komisija išče ravnovesje med javnim interesom za zapolnitev vrzeli v zakonodajnem sistemu in interesom podjetij za čim nižje stroške. Vendar je treba paziti, da obseg sprememb uredbe o združitvah ne bi bil v nasprotju s tem ciljem. Prav tako je treba upoštevati koristi združitev za podjetja. |
| --- | --- |

1.2

V beli knjigi Komisija išče ravnovesje med javnim interesom za zapolnitev vrzeli v zakonodajnem sistemu in interesom podjetij za čim nižje stroške. Vendar je treba paziti, da obseg sprememb uredbe o združitvah ne bi bil v nasprotju s tem ciljem. Prav tako je treba upoštevati koristi združitev za podjetja.

| 1.3 | Na podlagi sodne prakse Sodišča Evropske unije in upravne prakse EESO meni, da mora teorija škode, na kateri temelji bela knjiga:






  (a) | ustrezno natančno pokazati, kako so konkurenca in navsezadnje tudi potrošniki lahko oškodovani; |
| --- | --- | --- |

1.3

Na podlagi sodne prakse Sodišča Evropske unije in upravne prakse EESO meni, da mora teorija škode, na kateri temelji bela knjiga:

(a)

ustrezno natančno pokazati, kako so konkurenca in navsezadnje tudi potrošniki lahko oškodovani;

| (b) | biti notranje skladna, |
| --- | --- |

(b)

biti notranje skladna,

| (c) | upoštevati koristi, ki pomenijo motivacijo za vse, |
| --- | --- |

(c)

upoštevati koristi, ki pomenijo motivacijo za vse,

| (d) | biti skladna (ali vsaj ne v nasprotju) z empiričnimi podatki. |
| --- | --- |

(d)

biti skladna (ali vsaj ne v nasprotju) z empiričnimi podatki.

| 1.4 | EESO priporoča, da se v novem zakonodajnem okviru upoštevajo tudi socialne posledice, zlasti zaposlovanje in konkurenčna zmogljivost podjetij na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

1.4

EESO priporoča, da se v novem zakonodajnem okviru upoštevajo tudi socialne posledice, zlasti zaposlovanje in konkurenčna zmogljivost podjetij na svetovnih trgih.

| 1.5 | Po mnenju Odbora je treba v „usmerjenem“ sistemu preglednosti, ki ga predlaga Komisija, ustrezno razjasniti naslednje pojme: „konkurent“ glede na merilo, ki se uporablja v protimonopolnih pravilih, „vertikalno povezano podjetje“ (glede določitve pragov), vrsta povezav, da je pridobitev deležev „znatna“, in primer skupin podjetij z dejavnostmi v različnih sektorjih. |
| --- | --- |

1.5

Po mnenju Odbora je treba v „usmerjenem“ sistemu preglednosti, ki ga predlaga Komisija, ustrezno razjasniti naslednje pojme: „konkurent“ glede na merilo, ki se uporablja v protimonopolnih pravilih, „vertikalno povezano podjetje“ (glede določitve pragov), vrsta povezav, da je pridobitev deležev „znatna“, in primer skupin podjetij z dejavnostmi v različnih sektorjih.

| 1.6 | Po mnenju EESO je pomembno, da se dober sloves, ki si ga je pridobil sistem nadzora nad združitvami v EU, ohrani in še okrepi. |
| --- | --- |

1.6

Po mnenju EESO je pomembno, da se dober sloves, ki si ga je pridobil sistem nadzora nad združitvami v EU, ohrani in še okrepi.

| 1.7 | Čeprav je bela knjiga korak v pravo smer, je treba razmisliti o tem, da bi posvetili več pozornosti spremembam, do katerih je prišlo v zadnjih 25 letih (povečanje števila primerov in nadzornih organov), ter potrebam evropskega gospodarstva v 21. stoletju. |
| --- | --- |

1.7

Čeprav je bela knjiga korak v pravo smer, je treba razmisliti o tem, da bi posvetili več pozornosti spremembam, do katerih je prišlo v zadnjih 25 letih (povečanje števila primerov in nadzornih organov), ter potrebam evropskega gospodarstva v 21. stoletju.

| 1.8 | Trenutno je v EU 28 nadzornih organov (31, če upoštevamo celotni EGP), njihova merila pa niso enotna. Zato EESO predlaga ponovni razmislek o beli knjigi, tako da bi ta vključevala:






  — | uskladitev zakonodaje države članic, |
| --- | --- | --- |

1.8

Trenutno je v EU 28 nadzornih organov (31, če upoštevamo celotni EGP), njihova merila pa niso enotna. Zato EESO predlaga ponovni razmislek o beli knjigi, tako da bi ta vključevala:

—

uskladitev zakonodaje države članic,

| — | spremembo zahtev glede obvezne priglasitve in |
| --- | --- |

—

spremembo zahtev glede obvezne priglasitve in

| — | večji napredek v smeri sistema „vse na enem mestu“. |
| --- | --- |

—

večji napredek v smeri sistema „vse na enem mestu“.

| 1.9 | V beli knjigi so napovedane spremembe postopkovnih pravil, ki jih Odbor odobrava. Nanašajo se na:






  — | poenostavitev mehanizma napotitve držav članic na Komisijo pred priglasitvijo; |
| --- | --- | --- |

1.9

V beli knjigi so napovedane spremembe postopkovnih pravil, ki jih Odbor odobrava. Nanašajo se na:

—

poenostavitev mehanizma napotitve držav članic na Komisijo pred priglasitvijo;

| — | odpravo „elementa samoobtožbe“ pri napotitvah Komisije na države članice pred priglasitvijo in |
| --- | --- |

—

odpravo „elementa samoobtožbe“ pri napotitvah Komisije na države članice pred priglasitvijo in

| — | spremembe glede napotitev držav članic na Komisijo po priglasitvi. |
| --- | --- |

—

spremembe glede napotitev držav članic na Komisijo po priglasitvi.

| 1.9.1 | EESO prav tako pozitivno ocenjuje ukrepe poenostavitve postopkov, ki pomenijo nadaljevanje „svežnja poenostavitev“ iz leta 2013, zlasti za skupna podjetja zunaj EGP. |
| --- | --- |

1.9.1

EESO prav tako pozitivno ocenjuje ukrepe poenostavitve postopkov, ki pomenijo nadaljevanje „svežnja poenostavitev“ iz leta 2013, zlasti za skupna podjetja zunaj EGP.

2.   Vsebina bele knjige

Vsebina bele knjige

| 2.1 | V tej beli knjigi Komisija deset let po veliki reviziji uredbe o združitvah iz leta 2004 (1) opravlja pregled, kako se je izvajal vsebinski preskus „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“, in navaja možnosti, kako je mogoče še nadalje spodbujati zbliževanje in sodelovanje med Komisijo in državami članicami. Prav tako ponuja konkretne predloge sprememb za večjo učinkovitost nadzora združitev v EU. |
| --- | --- |

2.1

V tej beli knjigi Komisija deset let po veliki reviziji uredbe o združitvah iz leta 2004 (1) opravlja pregled, kako se je izvajal vsebinski preskus „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“, in navaja možnosti, kako je mogoče še nadalje spodbujati zbliževanje in sodelovanje med Komisijo in državami članicami. Prav tako ponuja konkretne predloge sprememb za večjo učinkovitost nadzora združitev v EU.

1

| 2.2 | Po eni strani naj bi z uredbo o združitvah zagotovili obravnavo vseh možnih vzrokov škodovanja konkurenci, torej tudi potrošnikom, do katerega bi prišlo zaradi združitev ali prestrukturiranja podjetij, tudi tistih, ki so posledica pridobitev neobvladujočih manjšinskih deležev. |
| --- | --- |

2.2

Po eni strani naj bi z uredbo o združitvah zagotovili obravnavo vseh možnih vzrokov škodovanja konkurenci, torej tudi potrošnikom, do katerega bi prišlo zaradi združitev ali prestrukturiranja podjetij, tudi tistih, ki so posledica pridobitev neobvladujočih manjšinskih deležev.

| 2.3 | Po drugi strani sta cilj uredbe tesnejše sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi organi za konkurenco (NOK) ter ustrezna razdelitev nalog na področju nadzora nad združitvami, zlasti z racionalizacijo pravil o prenosu zadev, ki se nanašajo na združitve, z držav članic na Komisijo in obratno. |
| --- | --- |

2.3

Po drugi strani sta cilj uredbe tesnejše sodelovanje med Komisijo in nacionalnimi organi za konkurenco (NOK) ter ustrezna razdelitev nalog na področju nadzora nad združitvami, zlasti z racionalizacijo pravil o prenosu zadev, ki se nanašajo na združitve, z držav članic na Komisijo in obratno.

3.   Splošne ugotovitve

Splošne ugotovitve

| 3.1 | EESO belo knjigo ocenjuje pozitivno, saj bodo predlagane reforme okrepile enega izmed stebrov politike konkurence, predvsem pa vsebuje ukrepe, ki prispevajo k poenostavitvi postopkov. |
| --- | --- |

3.1

EESO belo knjigo ocenjuje pozitivno, saj bodo predlagane reforme okrepile enega izmed stebrov politike konkurence, predvsem pa vsebuje ukrepe, ki prispevajo k poenostavitvi postopkov.

| 3.2 | Komisija osrednji predlog bele knjige – povečanje svoje zmogljivosti nadzora in njegovo razširitev na protikonkurenčne manjšinske deleže – utemeljuje s tem, da se Uredba št. 139/2004 lahko uporablja samo, kadar se zaradi združitev „trajno spremeni nadzor“ (člen 3(1)), kar pa v tem primeru ne velja. Prav tako meni, da člena 101 in 102 PDEU sama nista zadostna pravna podlaga za obravnavo teh manjšinskih deležev. |
| --- | --- |

3.2

Komisija osrednji predlog bele knjige – povečanje svoje zmogljivosti nadzora in njegovo razširitev na protikonkurenčne manjšinske deleže – utemeljuje s tem, da se Uredba št. 139/2004 lahko uporablja samo, kadar se zaradi združitev „trajno spremeni nadzor“ (člen 3(1)), kar pa v tem primeru ne velja. Prav tako meni, da člena 101 in 102 PDEU sama nista zadostna pravna podlaga za obravnavo teh manjšinskih deležev.

| 3.3 | Z belo knjigo Komisija na splošno išče ravnovesje med javnim interesom za zapolnitev vrzeli v zakonodajnem sistemu na področju združitev podjetij in interesom podjetij za čim nižje upravne stroške. |
| --- | --- |

3.3

Z belo knjigo Komisija na splošno išče ravnovesje med javnim interesom za zapolnitev vrzeli v zakonodajnem sistemu na področju združitev podjetij in interesom podjetij za čim nižje upravne stroške.

| 3.4 | Vendar se je po mnenju EESO treba izogniti temu, da bi sedanje obsežne opredelitve izrazov v predlogih navsezadnje vodile v povečanje stroškov. To je treba presoditi z vidika koristi, ki jih nove določbe prinašajo za podjetja. |
| --- | --- |

3.4

Vendar se je po mnenju EESO treba izogniti temu, da bi sedanje obsežne opredelitve izrazov v predlogih navsezadnje vodile v povečanje stroškov. To je treba presoditi z vidika koristi, ki jih nove določbe prinašajo za podjetja.

| 3.5 | EESO prav tako meni, da je treba razjasniti nekatere vidike bele knjige in se tako izogniti temu, da bi bil rezultat v nasprotju z namenom lajšanja nadzora nad združitvami brez povečanja upravne obremenitve. |
| --- | --- |

3.5

EESO prav tako meni, da je treba razjasniti nekatere vidike bele knjige in se tako izogniti temu, da bi bil rezultat v nasprotju z namenom lajšanja nadzora nad združitvami brez povečanja upravne obremenitve.

| 3.6 | Bela knjiga navaja, da je okvir za oceno združitev „teorija škode“, ki jo je Komisija sprejela po letu 2002, potem ko je utrpela več pravnih porazov (2). Za izvajanje teorije škode velja, da:






  (a) | je treba ustrezno pokazati, kako so konkurenca in posledično tudi potrošniki lahko oškodovani; |
| --- | --- | --- |

3.6

Bela knjiga navaja, da je okvir za oceno združitev „teorija škode“, ki jo je Komisija sprejela po letu 2002, potem ko je utrpela več pravnih porazov (2). Za izvajanje teorije škode velja, da:

2

(a)

je treba ustrezno pokazati, kako so konkurenca in posledično tudi potrošniki lahko oškodovani;

| (b) | mora biti notranje skladno, |
| --- | --- |

(b)

mora biti notranje skladno,

| (c) | mora upoštevati koristi, ki pomenijo motivacijo za vse in |
| --- | --- |

(c)

mora upoštevati koristi, ki pomenijo motivacijo za vse in

| (d) | da je skladno (ali vsaj ne v nasprotju) z empiričnimi podatki (3). |
| --- | --- |

(d)

da je skladno (ali vsaj ne v nasprotju) z empiričnimi podatki (3).

3

| 3.6.1 | Ta načela – ki jih podpirata sodna praksa Sodišča Evropske unije in upravna praksa Komisije (4) – morajo veljati tudi za manjšinske deleže. |
| --- | --- |

3.6.1

Ta načela – ki jih podpirata sodna praksa Sodišča Evropske unije in upravna praksa Komisije (4) – morajo veljati tudi za manjšinske deleže.

4

| 3.7 | Glede na to, da bela knjiga predlaga znatno povečanje pristojnosti Komisije, EESO priporoča, da se v analizi postopkov združitve upoštevajo tudi socialne posledice, še posebej zaposlovanje. |
| --- | --- |

3.7

Glede na to, da bela knjiga predlaga znatno povečanje pristojnosti Komisije, EESO priporoča, da se v analizi postopkov združitve upoštevajo tudi socialne posledice, še posebej zaposlovanje.

4.   EU potrebuje evropski prostor združitev, ki bo upošteval potrebe notranjega trga v 21. stoletju

EU potrebuje evropski prostor združitev, ki bo upošteval potrebe notranjega trga v 21. stoletju

| 4.1 | Sistem nadzora združitev v Evropski uniji je z leti dosegel dober sloves in služi za zgled na drugih celinah. Po mnenju EESO je pomembno, da se ta sloves ohrani in še okrepi. |
| --- | --- |

4.1

Sistem nadzora združitev v Evropski uniji je z leti dosegel dober sloves in služi za zgled na drugih celinah. Po mnenju EESO je pomembno, da se ta sloves ohrani in še okrepi.

| 4.2 | EESO ceni predlog bele knjige za izboljšanje usklajevanja med Komisijo in NOK ter za napredovanje v smeri „evropskega prostora združitev“, ki bi olajšal enotno obravnavo postopkov in prispeval k pravni varnosti. Vendar je s predlagani ukrepi treba seči dlje od posameznih sprememb uredbe in se lotiti širše revizije obstoječega sistema nadzora. |
| --- | --- |

4.2

EESO ceni predlog bele knjige za izboljšanje usklajevanja med Komisijo in NOK ter za napredovanje v smeri „evropskega prostora združitev“, ki bi olajšal enotno obravnavo postopkov in prispeval k pravni varnosti. Vendar je s predlagani ukrepi treba seči dlje od posameznih sprememb uredbe in se lotiti širše revizije obstoječega sistema nadzora.

| 4.3 | V zadnjih 25 letih se je nadzor nad združitvami v EU znatno povečal, obenem pa se je povečala velikost evropskih podjetij in se okrepila njihova mednarodnost. Leta 1989 so bili samo trije pristojni nacionalni organi na tem področju; leta 2000 jih je bilo skupaj s Komisijo 14, trenutno pa jih je 28 (oziroma 31, če upoštevamo celotni EGP). |
| --- | --- |

4.3

V zadnjih 25 letih se je nadzor nad združitvami v EU znatno povečal, obenem pa se je povečala velikost evropskih podjetij in se okrepila njihova mednarodnost. Leta 1989 so bili samo trije pristojni nacionalni organi na tem področju; leta 2000 jih je bilo skupaj s Komisijo 14, trenutno pa jih je 28 (oziroma 31, če upoštevamo celotni EGP).

| 4.4 | Zaradi razkoraka med zakonodajo in merili izvajanja se podjetja soočajo z dodatnim bremenom, ki je v mnogih primerih nepotrebno: manj kot 5 % združitev, priglašenih pri Komisiji, je bilo ocenjenih kot potencialno nevarnih za konkurenco (5). Nadzorni sistem mora uskladiti zaščito potrošnikov in uporabnikov z nujno potrebo evropskih podjetij po konkurenčnosti na svetovnih trgih. |
| --- | --- |

4.4

Zaradi razkoraka med zakonodajo in merili izvajanja se podjetja soočajo z dodatnim bremenom, ki je v mnogih primerih nepotrebno: manj kot 5 % združitev, priglašenih pri Komisiji, je bilo ocenjenih kot potencialno nevarnih za konkurenco (5). Nadzorni sistem mora uskladiti zaščito potrošnikov in uporabnikov z nujno potrebo evropskih podjetij po konkurenčnosti na svetovnih trgih.

5

| 4.5 | Zato EESO predlaga ponovni premislek o beli knjigi in njeno umestitev v širši okvir, ki bi zajemal:






  — | uskladitev zakonodaje države članic, da bi preprečili razlike pri merilih izvajanja, |
| --- | --- | --- |

4.5

Zato EESO predlaga ponovni premislek o beli knjigi in njeno umestitev v širši okvir, ki bi zajemal:

—

uskladitev zakonodaje države članic, da bi preprečili razlike pri merilih izvajanja,

| — | revizijo zahtev glede obvezne priglasitve, saj izkušnje kažejo, da je to v mnogih primerih nepotrebno, in |
| --- | --- |

—

revizijo zahtev glede obvezne priglasitve, saj izkušnje kažejo, da je to v mnogih primerih nepotrebno, in

| — | večji napredek v smeri sistema „vse na enem mestu“ – glede na množitev nadzornih organov. |
| --- | --- |

—

večji napredek v smeri sistema „vse na enem mestu“ – glede na množitev nadzornih organov.

5.   Posebne ugotovitve

Posebne ugotovitve

5.1   „Usmerjen“ sistem preglednosti

„Usmerjen“ sistem preglednosti

| 5.1.1 | Komisija za odločitev o obvezni zahtevi po preskusu „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“ predlaga „usmerjen“ sistem preglednosti, ki bi temeljil na dveh kumulativnih merilih:






  (a) | pridobitev manjšinskih deležev v konkurenčnem ali vertikalno povezanem podjetju; |
| --- | --- | --- |

5.1.1

Komisija za odločitev o obvezni zahtevi po preskusu „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“ predlaga „usmerjen“ sistem preglednosti, ki bi temeljil na dveh kumulativnih merilih:

(a)

pridobitev manjšinskih deležev v konkurenčnem ali vertikalno povezanem podjetju;

| (b) | povezava šteje za „pomembno“, če bi pridobljeni delež znašal „približno“ 20 % ali med 5 % in „približno“ 20 %, vendar bi ga spremljali dodatni dejavniki, kot so pravice, s katerimi bi lahko pridobitelj dejansko preprečil sprejetje sklepov in bi mu zagotavljale članstvo v upravnem odboru ali dostop do poslovno občutljivih podatkov o ciljnem podjetju. |
| --- | --- |

(b)

povezava šteje za „pomembno“, če bi pridobljeni delež znašal „približno“ 20 % ali med 5 % in „približno“ 20 %, vendar bi ga spremljali dodatni dejavniki, kot so pravice, s katerimi bi lahko pridobitelj dejansko preprečil sprejetje sklepov in bi mu zagotavljale članstvo v upravnem odboru ali dostop do poslovno občutljivih podatkov o ciljnem podjetju.

| 5.1.2 | EESO predlaga, da se pri pripravi sprememb uredbe razjasnijo naslednji vidiki:






  — | prvič, pojem „konkurenta“, ki bi ga bilo treba razumeti v skladu z opredelitvijo v protimonopolnih pravilih na geografsko določenih trgih, |
| --- | --- | --- |

5.1.2

EESO predlaga, da se pri pripravi sprememb uredbe razjasnijo naslednji vidiki:

—

prvič, pojem „konkurenta“, ki bi ga bilo treba razumeti v skladu z opredelitvijo v protimonopolnih pravilih na geografsko določenih trgih,

| — | drugič, merila, ki jih je treba upoštevati za uporabo pojma „vertikalno povezanega podjetja“. Ker zaradi splošnega obrazca lahko pride do znatnega povečanja števila informativnih obvestil, ki jih zahteva uredba, bi bilo zaželeno razmisliti o določitvi nekaterih pragov, |
| --- | --- |

—

drugič, merila, ki jih je treba upoštevati za uporabo pojma „vertikalno povezanega podjetja“. Ker zaradi splošnega obrazca lahko pride do znatnega povečanja števila informativnih obvestil, ki jih zahteva uredba, bi bilo zaželeno razmisliti o določitvi nekaterih pragov,

| — | tretjič, pravna narava povezav, da pridobitev deležev šteje za „pomembno“, |
| --- | --- |

—

tretjič, pravna narava povezav, da pridobitev deležev šteje za „pomembno“,

| — | in končno, ali mora analiza „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“ zajemati tudi splošno dejavnost skupin podjetij, ki izvajajo dejavnosti v različnih gospodarskih sektorjih. |
| --- | --- |

—

in končno, ali mora analiza „bistvenega oviranja učinkovite konkurence“ zajemati tudi splošno dejavnost skupin podjetij, ki izvajajo dejavnosti v različnih gospodarskih sektorjih.

5.2   Poenostavitev mehanizma napotitve držav članic na Komisijo pred priglasitvijo

Poenostavitev mehanizma napotitve držav članic na Komisijo pred priglasitvijo

| 5.2.1 | EESO pozdravlja predlog za odpravo dvostopenjskega postopka, kar zahteva člen 4(5) Uredbe št. 139/2004 (utemeljena vloga, ki ji sledi priglasitev), in njegovo nadomestitev z neposredno priglasitvijo Komisiji. Države članice imajo pravico do le majhnega števila vetov, kar opravičuje to spremembo, ki bo omogočila pospešitev postopkov. |
| --- | --- |

5.2.1

EESO pozdravlja predlog za odpravo dvostopenjskega postopka, kar zahteva člen 4(5) Uredbe št. 139/2004 (utemeljena vloga, ki ji sledi priglasitev), in njegovo nadomestitev z neposredno priglasitvijo Komisiji. Države članice imajo pravico do le majhnega števila vetov, kar opravičuje to spremembo, ki bo omogočila pospešitev postopkov.

| 5.2.2 | Prav tako je pozitiven predlog, da se olajša izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo, tako da se začetni informativni dokument strank ali zahteva po dodelitvi zadeve pošlje državam članicam, da so opozorjene na transakcijo v času stikov pred priglasitvijo. |
| --- | --- |

5.2.2

Prav tako je pozitiven predlog, da se olajša izmenjava informacij med državami članicami in Komisijo, tako da se začetni informativni dokument strank ali zahteva po dodelitvi zadeve pošlje državam članicam, da so opozorjene na transakcijo v času stikov pred priglasitvijo.

5.3   Napotitve Komisije na državo članico pred priglasitvijo

Napotitve Komisije na državo članico pred priglasitvijo

| 5.3.1 | Predlaga se odprava „elementa samoobtožbe“ iz točke 4(4) Uredbe št. 139/2004, po katerem strani, ki sodelujejo v združitvi ali pri prevzemu, lahko predložijo utemeljeno vlogo, s katero se Komisijo obvesti, da bi lahko združitev bistveno vplivala na konkurenco na samostojnem trgu v državi članici. Z reformo bi zadoščalo dokazati, da bo transakcija verjetno vplivala predvsem na ta trg. |
| --- | --- |

5.3.1

Predlaga se odprava „elementa samoobtožbe“ iz točke 4(4) Uredbe št. 139/2004, po katerem strani, ki sodelujejo v združitvi ali pri prevzemu, lahko predložijo utemeljeno vlogo, s katero se Komisijo obvesti, da bi lahko združitev bistveno vplivala na konkurenco na samostojnem trgu v državi članici. Z reformo bi zadoščalo dokazati, da bo transakcija verjetno vplivala predvsem na ta trg.

| 5.3.2 | Komisija meni, da bi odprava te odvračilne zahteve lahko spodbudila uporabo te prostovoljne prijave, s čimer se EESO strinja. |
| --- | --- |

5.3.2

Komisija meni, da bi odprava te odvračilne zahteve lahko spodbudila uporabo te prostovoljne prijave, s čimer se EESO strinja.

5.4   Napotitve držav članic na Komisijo po priglasitvi

Napotitve držav članic na Komisijo po priglasitvi

| 5.4.1 | Bela knjiga vsebuje predlog za spremembo člena 22 uredbe, tako da bi lahko samo države članice, ki so pristojne za pregled transakcije (in ne tako kot doslej „ena ali več držav članic“), zahtevale napotitev na Komisijo v 15 delovnih dneh in v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Komisija bi se lahko odločila, ali bo zahtevi po napotitvi ugodila ali jo bo zavrnila. Če bi sprejela pozitivno odločitev, bi imela pristojnost za celotni EGP. Vendar če bi ena ali več pristojnih držav članic nasprotovala napotitvi (ne da bi bilo treba navesti razlog), bi se Komisija odpovedala pristojnosti za celotni EGP, države članice pa bi obdržale svojo pristojnost. |
| --- | --- |

5.4.1

Bela knjiga vsebuje predlog za spremembo člena 22 uredbe, tako da bi lahko samo države članice, ki so pristojne za pregled transakcije (in ne tako kot doslej „ena ali več držav članic“), zahtevale napotitev na Komisijo v 15 delovnih dneh in v skladu s svojo nacionalno zakonodajo. Komisija bi se lahko odločila, ali bo zahtevi po napotitvi ugodila ali jo bo zavrnila. Če bi sprejela pozitivno odločitev, bi imela pristojnost za celotni EGP. Vendar če bi ena ali več pristojnih držav članic nasprotovala napotitvi (ne da bi bilo treba navesti razlog), bi se Komisija odpovedala pristojnosti za celotni EGP, države članice pa bi obdržale svojo pristojnost.

| 5.4.2 | Čeprav predlog lahko poenostavi postopek, je njegova učinkovitost po mnenju EESO omejena, ker je ta pristojnost v primeru pridobitve neobvladujočih manjšinskih deležev v EU priznana samo v Nemčiji, Avstriji in Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

5.4.2

Čeprav predlog lahko poenostavi postopek, je njegova učinkovitost po mnenju EESO omejena, ker je ta pristojnost v primeru pridobitve neobvladujočih manjšinskih deležev v EU priznana samo v Nemčiji, Avstriji in Združenem kraljestvu.

| 5.4.3 | Spremembe pri napotitvah po priglasitvi prav tako pomenijo večjo pristojnost Komisije, kar EESO odobrava: če druge države članice nimajo ugovora in Komisija sprejema priporočilo, bi slednja imela pristojnost za pregled transakcije v vsem EGP in ne le na ozemlju zadevne države članice (razen če je organ države članice že odobril transakcijo na svojem ozemlju, še preden je to pristojnost prevzela Komisija). |
| --- | --- |

5.4.3

Spremembe pri napotitvah po priglasitvi prav tako pomenijo večjo pristojnost Komisije, kar EESO odobrava: če druge države članice nimajo ugovora in Komisija sprejema priporočilo, bi slednja imela pristojnost za pregled transakcije v vsem EGP in ne le na ozemlju zadevne države članice (razen če je organ države članice že odobril transakcijo na svojem ozemlju, še preden je to pristojnost prevzela Komisija).

5.5   Druge spremembe

Druge spremembe

| 5.5.1 | Po sprejetju svežnja poenostavitev iz leta 2013 (6) bela knjiga predlaga še druge ukrepe z istim ciljem, ki si zaslužijo pozitivno oceno EESO. |
| --- | --- |

5.5.1

Po sprejetju svežnja poenostavitev iz leta 2013 (6) bela knjiga predlaga še druge ukrepe z istim ciljem, ki si zaslužijo pozitivno oceno EESO.

6

| 5.5.2 | Najpomembnejša je namera, da se iz področja uporabe uredbe izključi ustanovitev skupnih podjetij zunaj EGP, ki ne vpliva na konkurenco v EGP. |
| --- | --- |

5.5.2

Najpomembnejša je namera, da se iz področja uporabe uredbe izključi ustanovitev skupnih podjetij zunaj EGP, ki ne vpliva na konkurenco v EGP.

| 5.5.3 | Omenjena je tudi možnost, da Komisija iz obveznosti predhodne priglasitve izvzame nekatere kategorije združitev, ki običajno ne vzbujajo pomislekov glede konkurence. |
| --- | --- |

5.5.3

Omenjena je tudi možnost, da Komisija iz obveznosti predhodne priglasitve izvzame nekatere kategorije združitev, ki običajno ne vzbujajo pomislekov glede konkurence.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20.1.2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 24, 29.1.2004).

1

(2)  Zlasti zadeve: T-342/99 Airtours plc proti Komisiji, 2002 E.C.R. II-2585; T-310/01 Schneider Electric SA proti Komisiji, 2002 E.C.R. II-4071 in T-5/02 Tetra Laval proti Komisiji, 2002 E.C.R. II-4381.

2

(3)  Glej Hans Zenger in Mike Walker: Theories of Harm in European Competition Law http://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2009296

3

Theories of Harm in European Competition Law

(4)  Zadeva IV/M.938 Guinness/Grand Metropolitan (15.10.1997) in zadeva IV/M.1524 Airtours/First Choice (22.9.1999).

4

(5)  http://ec.europa.eu/competition/mergers/statistics.pdf

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1269/2013 z dne 5. decembra 2013 (UL L 336, 14.12.2013, str. 1) in Obvestilo Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (UL C 366, 14.12.2013, str. 5; popravek: UL C 11, 15.1.2014, str. 6).

6

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/82 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/82

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020

(COM(2014) 332 final)

(2015/C 230/13)

| Poročevalec: | Carlos TRINDADE |
| --- | --- |

Poročevalec:

Carlos TRINDADE

Evropska komisija je 6. junija 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

„Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strateškem okviru EU za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2014–2020“

COM(2014) 332 final.

Strokovna skupina za zaposlovanje, socialne zadeve in državljanstvo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 20. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja dne 11. decembra) s 189 glasovi za, 23 glasovi proti in z 20 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izraža zadovoljstvo, da je EU vzpostavila celovit okvir, ki je gospodarsko in socialno napreden ter ga dopolnjujejo večletne evropske strategije, ki so jih države članice prilagodile svojim nacionalnim okoliščinam. Kljub temu pa EESO meni, da obstajajo težave, pomanjkljivosti in novi izzivi, ki jih je treba odpraviti. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) izraža zadovoljstvo, da je EU vzpostavila celovit okvir, ki je gospodarsko in socialno napreden ter ga dopolnjujejo večletne evropske strategije, ki so jih države članice prilagodile svojim nacionalnim okoliščinam. Kljub temu pa EESO meni, da obstajajo težave, pomanjkljivosti in novi izzivi, ki jih je treba odpraviti.

| 1.2 | EESO pozdravlja namero Komisije, da se bo osredotočila na preprečevanje, poenostavitev pravil (pri čemer ne bo zmanjšala obstoječih ravni zaščite) in na njihovo ustrezno spoštovanje. Strategija mora zagotoviti ravnovesje med visoko ravnjo varstva ter upravnim bremenom podjetij. |
| --- | --- |

1.2

EESO pozdravlja namero Komisije, da se bo osredotočila na preprečevanje, poenostavitev pravil (pri čemer ne bo zmanjšala obstoječih ravni zaščite) in na njihovo ustrezno spoštovanje. Strategija mora zagotoviti ravnovesje med visoko ravnjo varstva ter upravnim bremenom podjetij.

| 1.3 | Odbor pozdravlja namero Komisije, da se posvetuje z MSP, jih obvešča in jim zagotavlja smernice z uporabo IKT ter krepi usklajevanje javnih služb za pomoč MSP. |
| --- | --- |

1.3

Odbor pozdravlja namero Komisije, da se posvetuje z MSP, jih obvešča in jim zagotavlja smernice z uporabo IKT ter krepi usklajevanje javnih služb za pomoč MSP.

| 1.4 | EESO meni, da je nujna boljša usposobljenost delovnih inšpektorjev kot tudi povečanje njihovega števila – v približno polovici držav članic namreč ni doseženo minimalno število (1 inšpektor na vsakih 10 tisoč zaposlenih), kakor ga priporoča Mednarodna organizacija dela (MOD). |
| --- | --- |

1.4

EESO meni, da je nujna boljša usposobljenost delovnih inšpektorjev kot tudi povečanje njihovega števila – v približno polovici držav članic namreč ni doseženo minimalno število (1 inšpektor na vsakih 10 tisoč zaposlenih), kakor ga priporoča Mednarodna organizacija dela (MOD).

| 1.5 | Komisiji priporoča, naj za spodbujanje kulture preprečevanja med mladimi, diplomanti, pripravniki ter vajenci sprejme ukrepe, da bodo te osebe imele dostop do ustreznih in praktičnih informacij ter usposabljanja. |
| --- | --- |

1.5

Komisiji priporoča, naj za spodbujanje kulture preprečevanja med mladimi, diplomanti, pripravniki ter vajenci sprejme ukrepe, da bodo te osebe imele dostop do ustreznih in praktičnih informacij ter usposabljanja.

| 1.6 | EESO se poleg tega zaveda pomena naložb v preprečevanje ter se v celoti strinja, da so poleg naložb podjetij pomembne tudi naložbe držav članic. Poziva k povečanju naložb podjetij in držav članic, pri čemer je treba zagotoviti udeležbo zaposlenih. |
| --- | --- |

1.6

EESO se poleg tega zaveda pomena naložb v preprečevanje ter se v celoti strinja, da so poleg naložb podjetij pomembne tudi naložbe držav članic. Poziva k povečanju naložb podjetij in držav članic, pri čemer je treba zagotoviti udeležbo zaposlenih.

| 1.7 | EESO poudarja, da v EU obstajajo težave, kar zadeva razpoložljivost podatkov, ter poziva Komisijo, naj nujno pripravi statistične podatke in kazalnike, ki bodo upoštevali zlasti spol in poklicno pot zaposlenih. Seznam poklicnih bolezni, vključno z nezgodami na delovnem mestu, ter pravila glede poročanja in statistične analize teh podatkov je treba regulirati in objaviti na ravni EU. Priporoča, da se okrepi in v celoti objavlja delo specializiranih agencij ter da se razširjajo informacije in dobre prakse, kar bo prispevalo k boljši kulturi preprečevanja. Izvesti je treba bolj poglobljene študije novih tveganj ter na podlagi teh raziskav pripraviti ustrezne (zakonodajne ali druge) ukrepe. |
| --- | --- |

1.7

EESO poudarja, da v EU obstajajo težave, kar zadeva razpoložljivost podatkov, ter poziva Komisijo, naj nujno pripravi statistične podatke in kazalnike, ki bodo upoštevali zlasti spol in poklicno pot zaposlenih. Seznam poklicnih bolezni, vključno z nezgodami na delovnem mestu, ter pravila glede poročanja in statistične analize teh podatkov je treba regulirati in objaviti na ravni EU. Priporoča, da se okrepi in v celoti objavlja delo specializiranih agencij ter da se razširjajo informacije in dobre prakse, kar bo prispevalo k boljši kulturi preprečevanja. Izvesti je treba bolj poglobljene študije novih tveganj ter na podlagi teh raziskav pripraviti ustrezne (zakonodajne ali druge) ukrepe.

| 1.8 | EESO meni, da je vključenost zaposlenih ter vseh socialnih partnerjev na vseh ravneh in tudi na delovnem mestu ključno za učinkovito izvajanje strategije. Komisijo poziva, naj pospeši razprave in posvetovanja s socialnimi partnerji ter razvije skupne ukrepe. Države članice bi morale spodbujati socialni dialog in kolektivna pogajanja. |
| --- | --- |

1.8

EESO meni, da je vključenost zaposlenih ter vseh socialnih partnerjev na vseh ravneh in tudi na delovnem mestu ključno za učinkovito izvajanje strategije. Komisijo poziva, naj pospeši razprave in posvetovanja s socialnimi partnerji ter razvije skupne ukrepe. Države članice bi morale spodbujati socialni dialog in kolektivna pogajanja.

| 1.9 | EESO je kritičen, ker Komisija na evropski ravni ni opredelila količinskih ciljev za nezgode in poklicne bolezni, ter državam članicam priporoča, da to količinsko opredelitev vključijo v svoje nacionalne strategije. |
| --- | --- |

1.9

EESO je kritičen, ker Komisija na evropski ravni ni opredelila količinskih ciljev za nezgode in poklicne bolezni, ter državam članicam priporoča, da to količinsko opredelitev vključijo v svoje nacionalne strategije.

2.   Pomen zdravja in varnosti pri delu

| 2.1 | Strateški pomen zdravja in varnosti pri delu v Evropi je zapisan v Pogodbi o delovanju Evropske unije, kjer je to vprašanje izrecno obravnavano v členih 151 in 153, zlasti za uskladitev napredka na področju delovnih pogojev. |
| --- | --- |

2.1

Strateški pomen zdravja in varnosti pri delu v Evropi je zapisan v Pogodbi o delovanju Evropske unije, kjer je to vprašanje izrecno obravnavano v členih 151 in 153, zlasti za uskladitev napredka na področju delovnih pogojev.

| 2.2 | Čeprav je nedavna raziskava Eurobarometer pokazala, da je večina vprašanih zadovoljna z zdravjem in varnostjo na delovnem mestu (85 %) in da je 77 % potrdilo, da so v zvezi s tem področjem na voljo informacije in/ali usposabljanje na delovnem mestu, je mogoče zdravje in varnost pri delu v EU izboljšati, saj je sedanja realnost zelo zaskrbljujoča: letno v EU umre več kot štiri tisoč zaposlenih kot posledica nezgod na delovnem mestu, več kot 3 milijoni zaposlenih pa so žrtev resnih nezgod pri delu, ki so vzrok za več kot tridnevno odsotnost z dela. Približno eden od štirih delavcev meni, da sta njegovo zdravje in varnost ogrožena zaradi njegovega dela ali da delo večinoma negativno vpliva na njegovo zdravje. V Nemčiji je 460 milijonov dni bolniškega dopusta na leto po ocenah zmanjšalo produktivnost za 3,1 % BDP, v proračunskem letu 2010–2011 pa so bili neto stroški vlade Združenega kraljestva ocenjeni na 2,381 milijarde GBP. |
| --- | --- |

2.2

Čeprav je nedavna raziskava Eurobarometer pokazala, da je večina vprašanih zadovoljna z zdravjem in varnostjo na delovnem mestu (85 %) in da je 77 % potrdilo, da so v zvezi s tem področjem na voljo informacije in/ali usposabljanje na delovnem mestu, je mogoče zdravje in varnost pri delu v EU izboljšati, saj je sedanja realnost zelo zaskrbljujoča: letno v EU umre več kot štiri tisoč zaposlenih kot posledica nezgod na delovnem mestu, več kot 3 milijoni zaposlenih pa so žrtev resnih nezgod pri delu, ki so vzrok za več kot tridnevno odsotnost z dela. Približno eden od štirih delavcev meni, da sta njegovo zdravje in varnost ogrožena zaradi njegovega dela ali da delo večinoma negativno vpliva na njegovo zdravje. V Nemčiji je 460 milijonov dni bolniškega dopusta na leto po ocenah zmanjšalo produktivnost za 3,1 % BDP, v proračunskem letu 2010–2011 pa so bili neto stroški vlade Združenega kraljestva ocenjeni na 2,381 milijarde GBP.

| 2.3 | Po podatkih Mednarodne organizacije dela (MOD) je bilo v EU leta 2008 zabeleženih približno 1 60  000 smrtnih primerov zaradi bolezni, povezanih z delom, pri katerih je bil glavni vzrok smrti rak (približno 96  000 primerov). Po ocenah naj bi v Evropi kot posledica nezgode ali poklicne bolezni vsake 3,5 minute umrla ena oseba. Vseeno pa ima Evropa še vedno vodilno vlogo na področju zdravja in varnosti pri delu. |
| --- | --- |

2.3

Po podatkih Mednarodne organizacije dela (MOD) je bilo v EU leta 2008 zabeleženih približno 1 60  000 smrtnih primerov zaradi bolezni, povezanih z delom, pri katerih je bil glavni vzrok smrti rak (približno 96  000 primerov). Po ocenah naj bi v Evropi kot posledica nezgode ali poklicne bolezni vsake 3,5 minute umrla ena oseba. Vseeno pa ima Evropa še vedno vodilno vlogo na področju zdravja in varnosti pri delu.

| 2.4 | Stroške za zdravje in varnost na delovnem mestu je treba obravnavati kot naložbo in ne zgolj kot strošek. Po najnovejših ocenah Komisije naj bi naložbe na tem področju zagotavljale visoke stopnje donosa, ki znašajo v povprečju 2,2 ter se gibljejo med 1,29 in 2,89. Po drugi strani je treba poudariti, da slabi delovni pogoji ustvarjajo stroške za podjetja, poleg tega pa pomeni, da so v nekaterih državah zavarovalne premije sorazmerno nižje za podjetja, v katerih ne prihaja do nezgod pri delu. |
| --- | --- |

2.4

Stroške za zdravje in varnost na delovnem mestu je treba obravnavati kot naložbo in ne zgolj kot strošek. Po najnovejših ocenah Komisije naj bi naložbe na tem področju zagotavljale visoke stopnje donosa, ki znašajo v povprečju 2,2 ter se gibljejo med 1,29 in 2,89. Po drugi strani je treba poudariti, da slabi delovni pogoji ustvarjajo stroške za podjetja, poleg tega pa pomeni, da so v nekaterih državah zavarovalne premije sorazmerno nižje za podjetja, v katerih ne prihaja do nezgod pri delu.

| 2.5 | Čeprav je bila evropska strategija za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2007–2012 (1) sorazmerno uspešna, kar zadeva pojasnitev predpisov EU in večjo vključenost držav članic, ni bil dosežen cilj zmanjšanja števila poklicnih bolezni, MSP pa se zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ter tehničnih in človeških virov še naprej soočajo z velikimi težavami pri spoštovanju zakonskih zahtev. Druge težave vključujejo neustrezno preprečevanje z delom povezanih in poklicnih bolezni, nezadostne statistične podatke in spremljanje, slabo medsebojno učinkovanje med zdravjem in varnostjo pri delu ter okoljem in kemikalijami ter neustrezno vključenost socialnih partnerjev. Še bolj pomanjkljivo je poznavanje zdravja in varnosti zaposlenih v sektorjih, kjer obstajajo delo na črno in oblike netipičnega dela (zlasti v različnih podjetjih s področja kmetijstva, industrije in storitev), pri delu na daljavo, samozaposlitvi ter pri opravljanju storitev na domu. |
| --- | --- |

2.5

Čeprav je bila evropska strategija za varnost in zdravje pri delu za obdobje 2007–2012 (1) sorazmerno uspešna, kar zadeva pojasnitev predpisov EU in večjo vključenost držav članic, ni bil dosežen cilj zmanjšanja števila poklicnih bolezni, MSP pa se zaradi pomanjkanja finančnih sredstev ter tehničnih in človeških virov še naprej soočajo z velikimi težavami pri spoštovanju zakonskih zahtev. Druge težave vključujejo neustrezno preprečevanje z delom povezanih in poklicnih bolezni, nezadostne statistične podatke in spremljanje, slabo medsebojno učinkovanje med zdravjem in varnostjo pri delu ter okoljem in kemikalijami ter neustrezno vključenost socialnih partnerjev. Še bolj pomanjkljivo je poznavanje zdravja in varnosti zaposlenih v sektorjih, kjer obstajajo delo na črno in oblike netipičnega dela (zlasti v različnih podjetjih s področja kmetijstva, industrije in storitev), pri delu na daljavo, samozaposlitvi ter pri opravljanju storitev na domu.

| 2.6 | Poudariti je treba, da je zmanjšanje števila nezgod pri delu v zadnjih letih v Evropi lahko deloma posledica zmanjšanja zaposlenosti v sektorjih, ki so najbolj izpostavljeni tveganju, saj je večina držav članic občutno znižala izdatke na področju zdravja in varnosti pri delu, zlasti pri dejavnostih, povezanih z zakonodajo, inšpekcijami in preprečevanjem. |
| --- | --- |

2.6

Poudariti je treba, da je zmanjšanje števila nezgod pri delu v zadnjih letih v Evropi lahko deloma posledica zmanjšanja zaposlenosti v sektorjih, ki so najbolj izpostavljeni tveganju, saj je večina držav članic občutno znižala izdatke na področju zdravja in varnosti pri delu, zlasti pri dejavnostih, povezanih z zakonodajo, inšpekcijami in preprečevanjem.

| 2.7 | EESO se strinja, da je treba preučiti glavne izzive, s katerimi se sooča EU, ter poziva Komisijo k sprejetju odločnih politik in ukrepov za njihovo odpravo: povečanje uspešnosti izvajanja v državah članicah, tako da se okrepijo zmogljivosti MSP za sprejetje učinkovitih in uspešnih ukrepov za preprečevanje tveganj, izboljšanje preprečevanja z delom povezanih bolezni, tako da se omejijo obstoječa, nova in nastajajoča tveganja, ter oblikovanje skladnega in učinkovitega odziva na demografske spremembe. |
| --- | --- |

2.7

EESO se strinja, da je treba preučiti glavne izzive, s katerimi se sooča EU, ter poziva Komisijo k sprejetju odločnih politik in ukrepov za njihovo odpravo: povečanje uspešnosti izvajanja v državah članicah, tako da se okrepijo zmogljivosti MSP za sprejetje učinkovitih in uspešnih ukrepov za preprečevanje tveganj, izboljšanje preprečevanja z delom povezanih bolezni, tako da se omejijo obstoječa, nova in nastajajoča tveganja, ter oblikovanje skladnega in učinkovitega odziva na demografske spremembe.

| 2.8 | Če bodo usklajena prizadevanja držav članic zmanjšala število poklicnih bolezni in nezgod pri delu, bodo zagotovila tudi naložbe v človeške vire, s čimer se bodo zmanjšale zdravstvene potrebe in se preprečilo naraščanje socialnih stroškov ter tako povečala blaginja evropske družbe. |
| --- | --- |

2.8

Če bodo usklajena prizadevanja držav članic zmanjšala število poklicnih bolezni in nezgod pri delu, bodo zagotovila tudi naložbe v človeške vire, s čimer se bodo zmanjšale zdravstvene potrebe in se preprečilo naraščanje socialnih stroškov ter tako povečala blaginja evropske družbe.

3.   Kontekst evropske strategije za zdravje in varnost pri delu za obdobje 2014–2020

| 3.1 | Dostojni pogoji na področju zdravja in varnosti na delovnem mestu v skladu s strategijo Evropa 2020 lahko pomembno prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči rasti. Strateški okvir ter predpisi Evropske unije so skupaj z nacionalnimi strategijami in predpisi jamstvo za ohranjanje zdravja in varnosti zaposlenih. EESO obžaluje, da je to sporočilo predstavljeno z zamudo in da v njem niso upoštevani predlogi iz mnenja, ki ga je soglasno sprejel svetovalni odbor za zdravje in varnost, tristranski zastopnik raznih interesov v EU. |
| --- | --- |

3.1

Dostojni pogoji na področju zdravja in varnosti na delovnem mestu v skladu s strategijo Evropa 2020 lahko pomembno prispevajo k pametni, trajnostni in vključujoči rasti. Strateški okvir ter predpisi Evropske unije so skupaj z nacionalnimi strategijami in predpisi jamstvo za ohranjanje zdravja in varnosti zaposlenih. EESO obžaluje, da je to sporočilo predstavljeno z zamudo in da v njem niso upoštevani predlogi iz mnenja, ki ga je soglasno sprejel svetovalni odbor za zdravje in varnost, tristranski zastopnik raznih interesov v EU.

| 3.2 | Prav tako obžaluje, da Komisija v sporočilu ne predvideva odprave ovir za sprejemanje zakonodaje, zlasti na področju mišično-kostnih obolenj in revizije sedanje direktive o zaščiti zaposlenih pred rakotvornimi snovmi. EESO poleg tega ugotavlja, da v sporočilu ni omenjeno oblikovanje pravnega okvira v zvezi s predvidevanjem sprememb, k čemur je pozval že Evropski parlament. Odbor poziva Komisijo, naj čim prej odpravi te pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

3.2

Prav tako obžaluje, da Komisija v sporočilu ne predvideva odprave ovir za sprejemanje zakonodaje, zlasti na področju mišično-kostnih obolenj in revizije sedanje direktive o zaščiti zaposlenih pred rakotvornimi snovmi. EESO poleg tega ugotavlja, da v sporočilu ni omenjeno oblikovanje pravnega okvira v zvezi s predvidevanjem sprememb, k čemur je pozval že Evropski parlament. Odbor poziva Komisijo, naj čim prej odpravi te pomanjkljivosti.

| 3.3 | EESO je sicer pozdravil evropski cilj zmanjšanja števila nezgod pri delu za 25 % (2), vendar izraža obžalovanje, da ta cilj ni bil količinsko opredeljen za obdobje 2014–2020. EESO je pred tem kritiziral tudi „pomanjkanje primerljivega cilja za zmanjšanje števila poklicnih bolezni“, kar velja tudi za to sporočilo, ki zato zasluži enako kritiko. Treba je oblikovati evropske statistične instrumente, ki obravnavajo nezgode pri delu, poklicne bolezni in izpostavljenost različnim poklicnim tveganjem. |
| --- | --- |

3.3

EESO je sicer pozdravil evropski cilj zmanjšanja števila nezgod pri delu za 25 % (2), vendar izraža obžalovanje, da ta cilj ni bil količinsko opredeljen za obdobje 2014–2020. EESO je pred tem kritiziral tudi „pomanjkanje primerljivega cilja za zmanjšanje števila poklicnih bolezni“, kar velja tudi za to sporočilo, ki zato zasluži enako kritiko. Treba je oblikovati evropske statistične instrumente, ki obravnavajo nezgode pri delu, poklicne bolezni in izpostavljenost različnim poklicnim tveganjem.

| 3.4 | Socialni partnerji in družba v veliki meri priznavajo potrebo po izboljšanju izvajanja evropskih in nacionalnih pravil in predpisov. Odbor meni, da je nujno povečati zmogljivosti mikro podjetij in MSP za izvajanje učinkovitih in uspešnih ukrepov za preprečevanje tveganja, da se zagotovi skladnost z zakonodajo; to so prednostni ukrepi, ki jih je treba podpreti z javnimi politikami za zagotavljanje večjih spodbud, podpore in posamezniku prilagojenih strokovnih nasvetov. |
| --- | --- |

3.4

Socialni partnerji in družba v veliki meri priznavajo potrebo po izboljšanju izvajanja evropskih in nacionalnih pravil in predpisov. Odbor meni, da je nujno povečati zmogljivosti mikro podjetij in MSP za izvajanje učinkovitih in uspešnih ukrepov za preprečevanje tveganja, da se zagotovi skladnost z zakonodajo; to so prednostni ukrepi, ki jih je treba podpreti z javnimi politikami za zagotavljanje večjih spodbud, podpore in posamezniku prilagojenih strokovnih nasvetov.

| 3.5 | Tehnološke inovacije in nove oblike organizacije dela, zlasti nove ureditve netipičnega dela, ustvarjajo nove razmere z novimi izzivi, pa tudi nova tveganja, ki še niso bila ustrezno opredeljena. Nujno je treba opredeliti in preprečiti takšna tveganja, prav tako pa je treba opredeliti sedanje in nove poklicne bolezni. Poleg tega je treba čim prej poiskati rešitve prek posodobitve sedanje zakonodaje ali sprejetja nove zakonodaje, ki bo prilagojena opredeljenim tveganjem. |
| --- | --- |

3.5

Tehnološke inovacije in nove oblike organizacije dela, zlasti nove ureditve netipičnega dela, ustvarjajo nove razmere z novimi izzivi, pa tudi nova tveganja, ki še niso bila ustrezno opredeljena. Nujno je treba opredeliti in preprečiti takšna tveganja, prav tako pa je treba opredeliti sedanje in nove poklicne bolezni. Poleg tega je treba čim prej poiskati rešitve prek posodobitve sedanje zakonodaje ali sprejetja nove zakonodaje, ki bo prilagojena opredeljenim tveganjem.

| 3.6 | Podaljševanje pričakovane življenjske dobe spreminja demografsko strukturo evropskega prebivalstva in samo po sebi še ne pomeni, da ljudje živijo dlje v dobrem zdravstvenem stanju. Delovni pogoji imajo pomembno vlogo pri zdravstvenih težavah, ki se s starostjo povečujejo, zlasti zaradi kumulativnega učinka nekaterih poklicnih tveganj. Boljše preprečevanje od začetka poklicnega življenja ter v celotnem delovnem življenju posameznika prispeva k premagovanju ovir, ki so posledica demografskih sprememb. Po drugi strani je pomembno financiranje nacionalnih in evropskih raziskav, kar bo omogočilo opredelitev temeljnih vprašanj na tem področju. |
| --- | --- |

3.6

Podaljševanje pričakovane življenjske dobe spreminja demografsko strukturo evropskega prebivalstva in samo po sebi še ne pomeni, da ljudje živijo dlje v dobrem zdravstvenem stanju. Delovni pogoji imajo pomembno vlogo pri zdravstvenih težavah, ki se s starostjo povečujejo, zlasti zaradi kumulativnega učinka nekaterih poklicnih tveganj. Boljše preprečevanje od začetka poklicnega življenja ter v celotnem delovnem življenju posameznika prispeva k premagovanju ovir, ki so posledica demografskih sprememb. Po drugi strani je pomembno financiranje nacionalnih in evropskih raziskav, kar bo omogočilo opredelitev temeljnih vprašanj na tem področju.

| 3.7 | EESO meni, da so se v EU povečale negotovost zaposlenih in oblike netipičnega dela ter da so nekatere države članice in nekatera družbeno neodgovorna podjetja zaradi gospodarske krize močno zmanjšala sredstva za ukrepe, povezane z zdravjem in varnostjo pri delu. To stanje je nesprejemljivo. |
| --- | --- |

3.7

EESO meni, da so se v EU povečale negotovost zaposlenih in oblike netipičnega dela ter da so nekatere države članice in nekatera družbeno neodgovorna podjetja zaradi gospodarske krize močno zmanjšala sredstva za ukrepe, povezane z zdravjem in varnostjo pri delu. To stanje je nesprejemljivo.

| 3.8 | Po drugi strani pa je treba poudariti, da so nekatera podjetja prostovoljno in zunaj svojih zakonskih obveznosti sprejela ukrepe v podporo zdravju, varnosti in blaginji svojih zaposlenih. Komisija in države članice morajo priznati in podpreti to družbeno odgovornost podjetij, s čimer se bo v celotnem evropskem podjetništvu uveljavila kultura družbene in okoljske odgovornosti. |
| --- | --- |

3.8

Po drugi strani pa je treba poudariti, da so nekatera podjetja prostovoljno in zunaj svojih zakonskih obveznosti sprejela ukrepe v podporo zdravju, varnosti in blaginji svojih zaposlenih. Komisija in države članice morajo priznati in podpreti to družbeno odgovornost podjetij, s čimer se bo v celotnem evropskem podjetništvu uveljavila kultura družbene in okoljske odgovornosti.

| 3.9 | EU se neprestano sooča z gospodarsko stagnacijo in z visokimi stopnjami brezposelnosti. Brezposelnost predstavlja posebno področje zdravja na delovnem mestu, saj je v nekaterih primerih povezana z duševnimi boleznimi. Poleg tega so delavci, ki so zaposleni na črno, bolj izpostavljeni večjim tveganjem ter nezgodam pri delu. EESO je prepričan, da je izboljšanje življenjskih razmer, zlasti z vidika zdravja in varnosti pri delu, poleg strukturnih naložb zelo pomemben dejavnik za trajnostno gospodarsko rast, spodbujanje kakovostnih delovnih mest ter socialno kohezijo. |
| --- | --- |

3.9

EU se neprestano sooča z gospodarsko stagnacijo in z visokimi stopnjami brezposelnosti. Brezposelnost predstavlja posebno področje zdravja na delovnem mestu, saj je v nekaterih primerih povezana z duševnimi boleznimi. Poleg tega so delavci, ki so zaposleni na črno, bolj izpostavljeni večjim tveganjem ter nezgodam pri delu. EESO je prepričan, da je izboljšanje življenjskih razmer, zlasti z vidika zdravja in varnosti pri delu, poleg strukturnih naložb zelo pomemben dejavnik za trajnostno gospodarsko rast, spodbujanje kakovostnih delovnih mest ter socialno kohezijo.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | Oblikovanje celostnega okvira za zdravje in varnost pri delu ter njegovo ustrezno izvajanje v celotni Evropski uniji sta ključna za trajnostno gospodarsko rast. Večina sodelujočih v javnem posvetovanju, ki ga je organizirala EU (3), je potrdila potrebo po nadaljnjem usklajevanju na ravni EU (93 % vprašanih) ter podprla cilj, da se ohrani visoka stopnja spoštovanja načel varnosti in zdravja pri delu ne glede na velikost podjetja. |
| --- | --- |

4.1

Oblikovanje celostnega okvira za zdravje in varnost pri delu ter njegovo ustrezno izvajanje v celotni Evropski uniji sta ključna za trajnostno gospodarsko rast. Večina sodelujočih v javnem posvetovanju, ki ga je organizirala EU (3), je potrdila potrebo po nadaljnjem usklajevanju na ravni EU (93 % vprašanih) ter podprla cilj, da se ohrani visoka stopnja spoštovanja načel varnosti in zdravja pri delu ne glede na velikost podjetja.

| 4.2 | Čeprav se je stanje v nekaterih državah članicah v zadnjih letih nekoliko izboljšalo, zlasti kar zadeva število nezgod pri delu, ki je lahko deloma tudi posledica znižanja stopnje zaposlenosti, se v EU ni uveljavila kultura preprečevanja, saj imajo MSP težave pri zagotavljanju zadostnih virov in zmogljivosti; te je mogoče odpraviti zgolj z ukrepi javnih organov na področju obveščanja, usposabljanja ter strokovne podpore in svetovanja. Ti ukrepi javnih organov morajo biti prilagojeni potrebam in posebnostim različnih sektorjev. |
| --- | --- |

4.2

Čeprav se je stanje v nekaterih državah članicah v zadnjih letih nekoliko izboljšalo, zlasti kar zadeva število nezgod pri delu, ki je lahko deloma tudi posledica znižanja stopnje zaposlenosti, se v EU ni uveljavila kultura preprečevanja, saj imajo MSP težave pri zagotavljanju zadostnih virov in zmogljivosti; te je mogoče odpraviti zgolj z ukrepi javnih organov na področju obveščanja, usposabljanja ter strokovne podpore in svetovanja. Ti ukrepi javnih organov morajo biti prilagojeni potrebam in posebnostim različnih sektorjev.

| 4.3 | Ključna značilnost socialnega dialoga je udeležba predstavnikov zaposlenih, na ravni podjetja in delovnega mesta, pri obravnavanju poklicnih tveganj. Finančna pomoč podjetjem se lahko dodeli samo, če se spoštujejo predpisi s področja zdravja in varnosti pri delu. Izkušnje različnih evropskih držav kažejo, kako pomembni so skupni sporazumi, ki omogočajo razvoj regionalnih ali sektorskih oblik zastopanja ter spodbujajo socialni dialog in preprečevanje. |
| --- | --- |

4.3

Ključna značilnost socialnega dialoga je udeležba predstavnikov zaposlenih, na ravni podjetja in delovnega mesta, pri obravnavanju poklicnih tveganj. Finančna pomoč podjetjem se lahko dodeli samo, če se spoštujejo predpisi s področja zdravja in varnosti pri delu. Izkušnje različnih evropskih držav kažejo, kako pomembni so skupni sporazumi, ki omogočajo razvoj regionalnih ali sektorskih oblik zastopanja ter spodbujajo socialni dialog in preprečevanje.

| 4.4 | Različne javne službe, ki delujejo na področju zdravja in varnosti, med seboj niso dovolj usklajene. Opaziti je mogoče neučinkovito in/ali pomanjkljivo uporabo mehanizmov za udeležbo socialnih partnerjev na vseh ravneh pogajanj ter pri oblikovanju sektorskih sporazumov; to so vidiki, ki jih je treba izboljšati. Bolj sistematično sodelovanje med službami javnega zdravja in službami za preprečevanje na delovnem mestu prispeva k bolj učinkovitemu preprečevanju in odkrivanju poklicnih bolezni. V državah članicah je treba vzpostaviti enotne kontaktne točke, ki omogočajo lažje povezovanje med javno upravo in MSP. |
| --- | --- |

4.4

Različne javne službe, ki delujejo na področju zdravja in varnosti, med seboj niso dovolj usklajene. Opaziti je mogoče neučinkovito in/ali pomanjkljivo uporabo mehanizmov za udeležbo socialnih partnerjev na vseh ravneh pogajanj ter pri oblikovanju sektorskih sporazumov; to so vidiki, ki jih je treba izboljšati. Bolj sistematično sodelovanje med službami javnega zdravja in službami za preprečevanje na delovnem mestu prispeva k bolj učinkovitemu preprečevanju in odkrivanju poklicnih bolezni. V državah članicah je treba vzpostaviti enotne kontaktne točke, ki omogočajo lažje povezovanje med javno upravo in MSP.

| 4.5 | Zaradi proračunskih težav je večina držav članic zmanjšala finančne in človeške vire v institucijah in organih, ki se ukvarjajo z zdravjem in varnostjo pri delu, zlasti v delovnih inšpektoratih, ki so znatno zmanjšali obseg dejavnosti inšpekcij ter podpore in svetovanja podjetjem. EESO poziva k spremembi tega stanja, ki je popolnoma nesprejemljivo, zlasti ker so se pojavila številna nova in resna tveganja in ker so se poslabšale življenjske razmere in varnost zaposlenih (porast števila psihosocialnih tveganj deloma zaradi brezposelnosti in negotovosti delovnih mest). |
| --- | --- |

4.5

Zaradi proračunskih težav je večina držav članic zmanjšala finančne in človeške vire v institucijah in organih, ki se ukvarjajo z zdravjem in varnostjo pri delu, zlasti v delovnih inšpektoratih, ki so znatno zmanjšali obseg dejavnosti inšpekcij ter podpore in svetovanja podjetjem. EESO poziva k spremembi tega stanja, ki je popolnoma nesprejemljivo, zlasti ker so se pojavila številna nova in resna tveganja in ker so se poslabšale življenjske razmere in varnost zaposlenih (porast števila psihosocialnih tveganj deloma zaradi brezposelnosti in negotovosti delovnih mest).

| 4.6 | Države članice morajo podpreti in spodbuditi pogajanja in kolektivne pogodbe, s čimer se socialnim partnerjem zagotovi pomembna in dejanska vloga pri oblikovanju in izvajanju politik na področju zdravja in varnosti ter pri spodbujanju varnega in zdravega okolja na delovnem mestu. |
| --- | --- |

4.6

Države članice morajo podpreti in spodbuditi pogajanja in kolektivne pogodbe, s čimer se socialnim partnerjem zagotovi pomembna in dejanska vloga pri oblikovanju in izvajanju politik na področju zdravja in varnosti ter pri spodbujanju varnega in zdravega okolja na delovnem mestu.

| 4.7 | EESO izraža obžalovanje zaradi počasnega napredka pri pripravi evropskih statističnih podatkov o zdravju in varnosti ter poudarja, da je treba čim prej sprejeti opredelitve in uvesti enotne sisteme priznavanja in poročanja na ravni EU. |
| --- | --- |

4.7

EESO izraža obžalovanje zaradi počasnega napredka pri pripravi evropskih statističnih podatkov o zdravju in varnosti ter poudarja, da je treba čim prej sprejeti opredelitve in uvesti enotne sisteme priznavanja in poročanja na ravni EU.

| 4.8 | EESO se načeloma strinja z Evropsko komisijo, da bo sodelovanje socialnih partnerjev na vseh ravneh zagotovilo učinkovitost in uspeh pri oblikovanju in izvajanju politik in strategij na področju zdravja in varnosti pri delu. Pri tem morajo imeti ključno vlogo evropske strukture za socialni dialog ter tristranski posvetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu. Komisija mora pri opredeljevanju svojih prednostnih nalog bolj upoštevati predloge tega odbora, ki so velikokrat sprejeti soglasno. |
| --- | --- |

4.8

EESO se načeloma strinja z Evropsko komisijo, da bo sodelovanje socialnih partnerjev na vseh ravneh zagotovilo učinkovitost in uspeh pri oblikovanju in izvajanju politik in strategij na področju zdravja in varnosti pri delu. Pri tem morajo imeti ključno vlogo evropske strukture za socialni dialog ter tristranski posvetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu. Komisija mora pri opredeljevanju svojih prednostnih nalog bolj upoštevati predloge tega odbora, ki so velikokrat sprejeti soglasno.

| 4.9 | Kar zadeva okvirne sporazume, sklenjene na področju socialnega dialoga, EESO poziva Komisijo, naj čim prej preuči, ali so reprezentativni in v skladu s pravom EU, ter se posledično zaveže k sprejetju potrebnih ukrepov, da se zagotovi spoštovanje sporazumov. |
| --- | --- |

4.9

Kar zadeva okvirne sporazume, sklenjene na področju socialnega dialoga, EESO poziva Komisijo, naj čim prej preuči, ali so reprezentativni in v skladu s pravom EU, ter se posledično zaveže k sprejetju potrebnih ukrepov, da se zagotovi spoštovanje sporazumov.

| 4.10 | Državam članicam priporoča, naj za financiranje ukrepov na področju varnosti in zdravja pri delu uporabljajo Evropski socialni sklad in druge evropske strukturne in investicijske sklade. |
| --- | --- |

4.10

Državam članicam priporoča, naj za financiranje ukrepov na področju varnosti in zdravja pri delu uporabljajo Evropski socialni sklad in druge evropske strukturne in investicijske sklade.

| 4.11 | Odbor se strinja s Komisijo, da je treba podrobneje preučiti možne sinergije med politikami na področju zdravja in varnosti pri delu ter drugimi področji javnih politik. Poleg tega je trdno prepričan, da je napredek na tem področju v večini držav članic še vedno zelo omejen. |
| --- | --- |

4.11

Odbor se strinja s Komisijo, da je treba podrobneje preučiti možne sinergije med politikami na področju zdravja in varnosti pri delu ter drugimi področji javnih politik. Poleg tega je trdno prepričan, da je napredek na tem področju v večini držav članic še vedno zelo omejen.

5.   Posebne ugotovitve

5.1   Nacionalne strategije, skladnost z zakonodajo in nadzor

| 5.1.1 | EESO podpira stališče Komisije, da morajo države članice v posvetovanju s socialnimi partnerji revidirati nacionalne strategije z vidika novega strateškega okvira EU. Vendar priporoča, da se izvede podrobna ocena učinka prejšnje nacionalne strategije. Za vse države članice mora biti ključnega pomena, da se socialni partnerji zavežejo k izvajanju strategije 2014–2020, poleg tega pa je treba oblikovati enotne kazalnike in merila, ki na sistematičen način prikazujejo raven te zavezanosti ter omogočajo sistematično spremljanje in ocenjevanje. |
| --- | --- |

5.1.1

EESO podpira stališče Komisije, da morajo države članice v posvetovanju s socialnimi partnerji revidirati nacionalne strategije z vidika novega strateškega okvira EU. Vendar priporoča, da se izvede podrobna ocena učinka prejšnje nacionalne strategije. Za vse države članice mora biti ključnega pomena, da se socialni partnerji zavežejo k izvajanju strategije 2014–2020, poleg tega pa je treba oblikovati enotne kazalnike in merila, ki na sistematičen način prikazujejo raven te zavezanosti ter omogočajo sistematično spremljanje in ocenjevanje.

| 5.1.2 | EESO se strinja s Komisijo, da morajo države članice v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) oblikovati podatkovno zbirko za zdravje in varnost pri delu ter organizirati redne sestanke (vsaj dvakrat letno), na katerih bodo sodelovali EU-OSHA, svetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu ter odbor višjih inšpektorjev za delo. |
| --- | --- |

5.1.2

EESO se strinja s Komisijo, da morajo države članice v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) oblikovati podatkovno zbirko za zdravje in varnost pri delu ter organizirati redne sestanke (vsaj dvakrat letno), na katerih bodo sodelovali EU-OSHA, svetovalni odbor za zdravje in varnost pri delu ter odbor višjih inšpektorjev za delo.

| 5.1.3 | Zagotavljanje finančne in strokovne pomoči MSP pri ocenjevanju tveganja z uporabo spletnega interaktivnega orodja in pri izvajanju drugih instrumentov IT v državah članicah je ključno ter mora biti usmerjeno v prednostne sektorje. Agenciji EU-OSHA je treba zagotoviti zadostne finančne in človeške vire, da bi lahko imela pri tem odločilno vlogo. EESO izraža obžalovanje, da države članice v zelo omejenem obsegu uporabljajo ESS za financiranje dejavnosti izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

5.1.3

Zagotavljanje finančne in strokovne pomoči MSP pri ocenjevanju tveganja z uporabo spletnega interaktivnega orodja in pri izvajanju drugih instrumentov IT v državah članicah je ključno ter mora biti usmerjeno v prednostne sektorje. Agenciji EU-OSHA je treba zagotoviti zadostne finančne in človeške vire, da bi lahko imela pri tem odločilno vlogo. EESO izraža obžalovanje, da države članice v zelo omejenem obsegu uporabljajo ESS za financiranje dejavnosti izobraževanja in usposabljanja.

| 5.1.4 | Opredelitev dobrih praks in posebnih smernic, zlasti za MSP, mora biti prilagojena posebnim razmeram v posameznem sektorju ter naravi dejavnosti podjetij, zaradi česar mora agencija EU-OSHA okrepiti svoje delovanje na tem področju ter spodbujati kulturo preprečevanja. |
| --- | --- |

5.1.4

Opredelitev dobrih praks in posebnih smernic, zlasti za MSP, mora biti prilagojena posebnim razmeram v posameznem sektorju ter naravi dejavnosti podjetij, zaradi česar mora agencija EU-OSHA okrepiti svoje delovanje na tem področju ter spodbujati kulturo preprečevanja.

| 5.1.5 | Dejavnosti inšpektoratov za delo v podjetjih je treba v nekaterih državah članicah izboljšati, zlasti na področjih obveščanja, posvetovanja, nastajajočih tveganj, prizadevanj za spoštovanje zakonodaje ter odkrivanja in odvračanja od dela na črno. Zato je treba povečati sredstva in pristojnosti inšpektoratov za delo. |
| --- | --- |

5.1.5

Dejavnosti inšpektoratov za delo v podjetjih je treba v nekaterih državah članicah izboljšati, zlasti na področjih obveščanja, posvetovanja, nastajajočih tveganj, prizadevanj za spoštovanje zakonodaje ter odkrivanja in odvračanja od dela na črno. Zato je treba povečati sredstva in pristojnosti inšpektoratov za delo.

| 5.1.6 | EESO podpira ukrepe za oceno programa izmenjav/usposabljanj inšpektorjev za delo ter ukrepe za krepitev sodelovanja med inšpektorati za delo v okviru odbora višjih inšpektorjev za delo. |
| --- | --- |

5.1.6

EESO podpira ukrepe za oceno programa izmenjav/usposabljanj inšpektorjev za delo ter ukrepe za krepitev sodelovanja med inšpektorati za delo v okviru odbora višjih inšpektorjev za delo.

| 5.1.7 | EESO se strinja s stališčem odbora višjih inšpektorjev za delo, da so vprašanja zdravja in varnosti strateške prednostne naloge EU, zlasti kar zadeva mišično-kostna obolenja, bolezni z dolgo latentno dobo (oblike raka, ki so posledica izpostavljenosti na delovnem mestu, ter kronične bolezni, kot so z delom povezana pljučna obolenja), pravilno uporabo zakonodaje REACH kot tudi psihosocialna tveganja, povezana z delom (4). Poleg tega bi bilo treba povečati pristojnosti MSP na področju zdravja in varnosti, povečati skladnost z zahtevami, zagotoviti dostopne in najnovejše informacije in smernice ter poskrbeti, da bodo večja podjetja prevzela svojo odgovornost za izboljšanje uspešnosti MSP, s katerimi poslujejo. |
| --- | --- |

5.1.7

EESO se strinja s stališčem odbora višjih inšpektorjev za delo, da so vprašanja zdravja in varnosti strateške prednostne naloge EU, zlasti kar zadeva mišično-kostna obolenja, bolezni z dolgo latentno dobo (oblike raka, ki so posledica izpostavljenosti na delovnem mestu, ter kronične bolezni, kot so z delom povezana pljučna obolenja), pravilno uporabo zakonodaje REACH kot tudi psihosocialna tveganja, povezana z delom (4). Poleg tega bi bilo treba povečati pristojnosti MSP na področju zdravja in varnosti, povečati skladnost z zahtevami, zagotoviti dostopne in najnovejše informacije in smernice ter poskrbeti, da bodo večja podjetja prevzela svojo odgovornost za izboljšanje uspešnosti MSP, s katerimi poslujejo.

5.2   Poenostavitev zakonodaje

| 5.2.1 | EESO meni, da morebitna poenostavitev veljavne zakonodaje ne sme na noben način ogroziti sedanjih ravni in stalnega izboljševanja pogojev na področju zdravja in varnosti pri delu za evropske delavce. Javno posvetovanje EU kaže na različna stališča socialnih partnerjev, kar zadeva poenostavitev veljavne zakonodaje, ki naj bi postala del novega evropskega instrumenta politike: 73,4 % organizacij zaposlenih nasprotuje takšni poenostavitvi, medtem ko se je proti njej izreklo le 4,3 % organizacij delodajalcev (5). Od vseh sodelujočih (skupaj 523) jih 40,5 % zagovarja poenostavitev, 46,1 % ji nasprotuje, 13,4 % pa ni izrazilo stališča. Kljub temu EESO meni, da bi bilo mogoče nekatera upravna bremena za podjetja zmanjšati, vendar brez ogrožanja zdravstvenih in varnostnih pogojev zaposlenih. |
| --- | --- |

5.2.1

EESO meni, da morebitna poenostavitev veljavne zakonodaje ne sme na noben način ogroziti sedanjih ravni in stalnega izboljševanja pogojev na področju zdravja in varnosti pri delu za evropske delavce. Javno posvetovanje EU kaže na različna stališča socialnih partnerjev, kar zadeva poenostavitev veljavne zakonodaje, ki naj bi postala del novega evropskega instrumenta politike: 73,4 % organizacij zaposlenih nasprotuje takšni poenostavitvi, medtem ko se je proti njej izreklo le 4,3 % organizacij delodajalcev (5). Od vseh sodelujočih (skupaj 523) jih 40,5 % zagovarja poenostavitev, 46,1 % ji nasprotuje, 13,4 % pa ni izrazilo stališča. Kljub temu EESO meni, da bi bilo mogoče nekatera upravna bremena za podjetja zmanjšati, vendar brez ogrožanja zdravstvenih in varnostnih pogojev zaposlenih.

| 5.2.2 | Na podlagi evropske ankete podjetij o novih in nastajajočih tveganjih se kot najpomembnejši razlogi za obravnavo zdravja in varnosti pri delu v podjetjih navajajo „spoštovanje zakonskih obveznosti“ (90 %), „pritisk zaposlenih“ (76 %) in „pritisk inšpektorjev za delo“ (60 %), ki so vsi pomemben dejavnik ustvarjanja pritiska. Po drugi strani pa je iz te raziskave razvidno, da je zgolj 37 % podjetij, ki ne izvajajo rednega pregleda na področju varnosti, kot razlog za to navedlo „zelo zapletene zakonske obveznosti“. |
| --- | --- |

5.2.2

Na podlagi evropske ankete podjetij o novih in nastajajočih tveganjih se kot najpomembnejši razlogi za obravnavo zdravja in varnosti pri delu v podjetjih navajajo „spoštovanje zakonskih obveznosti“ (90 %), „pritisk zaposlenih“ (76 %) in „pritisk inšpektorjev za delo“ (60 %), ki so vsi pomemben dejavnik ustvarjanja pritiska. Po drugi strani pa je iz te raziskave razvidno, da je zgolj 37 % podjetij, ki ne izvajajo rednega pregleda na področju varnosti, kot razlog za to navedlo „zelo zapletene zakonske obveznosti“.

| 5.2.3 | EESO priporoča, da se organizirajo obsežne razprave in pogajanja s socialnimi partnerji na vseh ravneh, nato pa se izvede analiza veljavne zakonodaje, na podlagi česar se opredelijo možne poenostavitve in/ali zmanjšanja nepotrebnih upravnih bremen za podjetja. EESO opozarja na člen 153 Pogodbe, ki določa, da je treba z evropsko zakonodajo določiti minimalne pogoje ter države članice pooblastiti za izvajanje ali sprejetje pravil, ki zagotavljajo večje varstvo zaposlenih. To prispeva k napredku ter omogoča predvidevanje evropskih pobud, kot kaže primer prepovedi uporabe azbesta v številnih državah članicah, preden je Komisija sprejela podobno odločitev. |
| --- | --- |

5.2.3

EESO priporoča, da se organizirajo obsežne razprave in pogajanja s socialnimi partnerji na vseh ravneh, nato pa se izvede analiza veljavne zakonodaje, na podlagi česar se opredelijo možne poenostavitve in/ali zmanjšanja nepotrebnih upravnih bremen za podjetja. EESO opozarja na člen 153 Pogodbe, ki določa, da je treba z evropsko zakonodajo določiti minimalne pogoje ter države članice pooblastiti za izvajanje ali sprejetje pravil, ki zagotavljajo večje varstvo zaposlenih. To prispeva k napredku ter omogoča predvidevanje evropskih pobud, kot kaže primer prepovedi uporabe azbesta v številnih državah članicah, preden je Komisija sprejela podobno odločitev.

5.3   Nova in nastajajoča tveganja

| 5.3.1 | Izjemno nujno je izboljšati znanstvena spoznanja glede novih tveganj, da se preprečijo z delom povezane bolezni ter poklicne bolezni, pri čemer morajo biti prizadevanja osredotočena na ravni EU. Večje vzajemno delovanje/usklajevanje med različnimi evropskimi in nacionalnimi institucijami je ključno za zagotovitev ustreznih načinov opredelitve strategij in zakonodajnih ukrepov za soočanje z novimi in nastajajočimi tveganji. Glede na obstoječe institucije EESO meni, da ni treba vzpostavljati novega neodvisnega znanstvenega svetovalnega organa. |
| --- | --- |

5.3.1

Izjemno nujno je izboljšati znanstvena spoznanja glede novih tveganj, da se preprečijo z delom povezane bolezni ter poklicne bolezni, pri čemer morajo biti prizadevanja osredotočena na ravni EU. Večje vzajemno delovanje/usklajevanje med različnimi evropskimi in nacionalnimi institucijami je ključno za zagotovitev ustreznih načinov opredelitve strategij in zakonodajnih ukrepov za soočanje z novimi in nastajajočimi tveganji. Glede na obstoječe institucije EESO meni, da ni treba vzpostavljati novega neodvisnega znanstvenega svetovalnega organa.

| 5.3.2 | EESO je večkrat omenil potrebo po zagotavljanju boljših pogojev na področju zdravja in varnosti za posebne kategorije zaposlenih (mladih, žensk, starejših, priseljencev, zaposlenih na podlagi netipičnih pogodb o zaposlitvi ter invalidnih delavcev) in po odpravi novih težav, ki so posledica sprememb v organizaciji dela (zlasti stres in duševne bolezni na delovnem mestu), kar so vprašanja, ki jih države članice, socialni partnerji in družba na splošno priznavajo. Odbor meni, da je treba te težave obravnavati, saj se njihov obseg povečuje, poleg tega pa povzročajo gospodarske in socialne stroške. Poudarja, da razsežnost spolov omogoča povezavo med politikami na področju zdravja pri delu ter napredkom pri vprašanjih enakosti. |
| --- | --- |

5.3.2

EESO je večkrat omenil potrebo po zagotavljanju boljših pogojev na področju zdravja in varnosti za posebne kategorije zaposlenih (mladih, žensk, starejših, priseljencev, zaposlenih na podlagi netipičnih pogodb o zaposlitvi ter invalidnih delavcev) in po odpravi novih težav, ki so posledica sprememb v organizaciji dela (zlasti stres in duševne bolezni na delovnem mestu), kar so vprašanja, ki jih države članice, socialni partnerji in družba na splošno priznavajo. Odbor meni, da je treba te težave obravnavati, saj se njihov obseg povečuje, poleg tega pa povzročajo gospodarske in socialne stroške. Poudarja, da razsežnost spolov omogoča povezavo med politikami na področju zdravja pri delu ter napredkom pri vprašanjih enakosti.

5.4   Statistični podatki

| 5.4.1 | Veliko pomanjkanje zanesljivih, pravočasnih in primerljivih statističnih podatkov na evropski ravni je eno od ključnih vprašanj na področju zdravja in varnosti pri delu. To obžalovanja vredno stanje, ki traja že vrsto let, je treba odpraviti. EESO podpira ukrepe Komisije za premostitev teh težav, ki morajo biti pomembna prednostna naloga Komisije in držav članic, ki lahko, če tako želijo, še dodatno oblikujejo podrobnejše statistične podatke, ki bodo bolj prilagojeni nacionalnim razmeram. Sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO) na področju razširitve vseh podatkov o mednarodni klasifikaciji bolezni (ICD-10) bi omogočilo uporabo podatkovnih zbirk zdravstvenega varstva, kar bi zagotovilo hitrejše in učinkovitejše zbiranje podatkov. |
| --- | --- |

5.4.1

Veliko pomanjkanje zanesljivih, pravočasnih in primerljivih statističnih podatkov na evropski ravni je eno od ključnih vprašanj na področju zdravja in varnosti pri delu. To obžalovanja vredno stanje, ki traja že vrsto let, je treba odpraviti. EESO podpira ukrepe Komisije za premostitev teh težav, ki morajo biti pomembna prednostna naloga Komisije in držav članic, ki lahko, če tako želijo, še dodatno oblikujejo podrobnejše statistične podatke, ki bodo bolj prilagojeni nacionalnim razmeram. Sodelovanje s Svetovno zdravstveno organizacijo (SZO) na področju razširitve vseh podatkov o mednarodni klasifikaciji bolezni (ICD-10) bi omogočilo uporabo podatkovnih zbirk zdravstvenega varstva, kar bi zagotovilo hitrejše in učinkovitejše zbiranje podatkov.

| 5.4.2 | EESO izraža obžalovanje, da se je prenehala obdelava evropskih statističnih podatkov o poklicnih boleznih, ter poziva k ponovni uvedbi statističnih analiz o izpostavljenosti rakotvornim snovem na delovnem mestu, kakor je veljalo za projekt CAREX v 90. letih prejšnjega stoletja. Odbor pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da se vzpostavi zbirka podatkov ter oblikuje model za oceno poklicne izpostavljenosti nekaterim nevarnim kemikalijam v državah članicah EU ter državah EFTA/EGP (projekt HAZCHEM). |
| --- | --- |

5.4.2

EESO izraža obžalovanje, da se je prenehala obdelava evropskih statističnih podatkov o poklicnih boleznih, ter poziva k ponovni uvedbi statističnih analiz o izpostavljenosti rakotvornim snovem na delovnem mestu, kakor je veljalo za projekt CAREX v 90. letih prejšnjega stoletja. Odbor pozdravlja nedavna prizadevanja Komisije, da se vzpostavi zbirka podatkov ter oblikuje model za oceno poklicne izpostavljenosti nekaterim nevarnim kemikalijam v državah članicah EU ter državah EFTA/EGP (projekt HAZCHEM).

5.5   Sodelovanje z mednarodnimi institucijami

| 5.5.1 | EESO meni, da mora biti okrepljeno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, zlasti z MOD, SZO in OECD, prednostnega pomena za zmanjšanje števila nezgod in poklicnih bolezni po vsem svetu. |
| --- | --- |

5.5.1

EESO meni, da mora biti okrepljeno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami, zlasti z MOD, SZO in OECD, prednostnega pomena za zmanjšanje števila nezgod in poklicnih bolezni po vsem svetu.

| 5.5.2 | Posebno pozornost je treba nameniti pomanjkljivostim na področju zdravja in varnosti pri delu v okviru globalnih dobavnih verig, s čimer se prispeva k oblikovanju varnejših delovnih mest ne samo v Evropi, temveč tudi na drugih celinah. To vprašanje je treba vključiti v sporazume EU, s čimer se zagotovi, da bodo partnerji EU spoštovali konvencije in priporočila MOD. EESO opozarja na svoja prejšnja mnenja o azbestu ter poziva Komisijo, naj sprejme jasno stališče za doseganje prepovedi uporabe azbesta po vsem svetu. |
| --- | --- |

5.5.2

Posebno pozornost je treba nameniti pomanjkljivostim na področju zdravja in varnosti pri delu v okviru globalnih dobavnih verig, s čimer se prispeva k oblikovanju varnejših delovnih mest ne samo v Evropi, temveč tudi na drugih celinah. To vprašanje je treba vključiti v sporazume EU, s čimer se zagotovi, da bodo partnerji EU spoštovali konvencije in priporočila MOD. EESO opozarja na svoja prejšnja mnenja o azbestu ter poziva Komisijo, naj sprejme jasno stališče za doseganje prepovedi uporabe azbesta po vsem svetu.

| 5.5.3 | EESO državam članicam priporoča, da se držijo mednarodnih predpisov in konvencij, Komisija pa mora pripravljati redna poročila o tem, ali jih države članice dejansko spoštujejo. |
| --- | --- |

5.5.3

EESO državam članicam priporoča, da se držijo mednarodnih predpisov in konvencij, Komisija pa mora pripravljati redna poročila o tem, ali jih države članice dejansko spoštujejo.

V Bruslju, 11. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  V obdobju 2007–2011 se je v EU incidenčna stopnja nezgod pri delu, ki so vodile do več kot tridnevne odsotnosti z dela, zmanjšala za 27,9 %.

1

(2)  Glej UL C 224, 30.8.2008, str. 88-94.

2

(3)  „Public consultation on the new occupacional health and safety policy framework“ (Javno posvetovanje o novem okviru politike za zdravje in varnost pri delu), junij 2014.

3

„Public consultation on the new occupacional health and safety policy framework

(4)  „EU strategic priorities 2013-2020“ (Strateške prednostne naloge EU 2013–2020), Doc. 2091_EN, februar 2012.

4

„EU strategic priorities 2013-2020“

(5)  „Public consultation on the new occupational health and safety policy framework“ (Javno posvetovanje o novem okviru politike za zdravje in varnost pri delu), junij 2014.

5

„Public consultation on the new occupational health and safety policy framework“

---

PRILOGA

k Mnenju Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Naslednji amandmaji, ki so bili med razpravo zavrnjeni, so prejeli vsaj četrtino glasov:

Točka 1.8

Spremeni se tako:

| | EESO meni, da je vključenost zaposlenih ter vseh socialnih partnerjev na vseh ravneh in tudi na delovnem mestu ključno za učinkovito izvajanje strategije. Komisijo poziva, naj pospeši razprave in posvetovanja s socialnimi partnerji ter razvije skupne ukrepe. Države članice bi morale spodbujati socialni dialog med delodajalci in predstavniki zaposlenih o vprašanjih zdravja in varnosti
  in kolektivna pogajanja. |
| --- | --- |

EESO meni, da je vključenost zaposlenih ter vseh socialnih partnerjev na vseh ravneh in tudi na delovnem mestu ključno za učinkovito izvajanje strategije. Komisijo poziva, naj pospeši razprave in posvetovanja s socialnimi partnerji ter razvije skupne ukrepe. Države članice bi morale spodbujati socialni dialog med delodajalci in predstavniki zaposlenih o vprašanjih zdravja in varnosti
  in kolektivna pogajanja.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 143 |
| Vzdržani | : | 17 |

Za

:

66

Proti

:

143

Vzdržani

:

17

Točka 3.2

Spremeni se tako:

| | Prav tako obžaluje, da Komisija v sporočilu ne predvideva odprave ovir za sprejemanje zakonodaje, zlasti na področju mišično-kostnih obolenj in revizije sedanje direktive o zaščiti zaposlenih pred rakotvornimi snovmi. EESO poleg tega ugotavlja, da v sporočilu ni omenjeno oblikovanje pravnega okvira v zvezi s predvidevanjem sprememb, k čemur je pozval že Evropski parlament. Odbor poziva Komisijo, naj čim prej odpravi te pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

Prav tako obžaluje, da Komisija v sporočilu ne predvideva odprave ovir za sprejemanje zakonodaje, zlasti na področju mišično-kostnih obolenj in revizije sedanje direktive o zaščiti zaposlenih pred rakotvornimi snovmi. EESO poleg tega ugotavlja, da v sporočilu ni omenjeno oblikovanje pravnega okvira v zvezi s predvidevanjem sprememb, k čemur je pozval že Evropski parlament. Odbor poziva Komisijo, naj čim prej odpravi te pomanjkljivosti.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 60 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 141 |
| Vzdržani | : | 13 |

Za

:

60

Proti

:

141

Vzdržani

:

13

Točka 3.5

Spremeni se tako:

| | Tehnološke inovacije in nove oblike organizacije dela, zlasti nove ureditve netipičnega dela, ustvarjajo nove razmere z novimi izzivi, pa
  vendar se zaradi njih včasih lahko pojavijo določena tveganja, tudi nova tveganja, ki še niso bila ustrezno opredeljena. Nujno je treba opredeliti in preprečiti takšna tveganja, prav tako pa je treba opredeliti sedanje in nove poklicne bolezni. Poleg tega je treba čim prej poiskati rešitve prek posodobitve sedanje zakonodaje ali sprejetja nove zakonodaje, ki bo prilagojena opredeljenim tveganjem. |
| --- | --- |

Tehnološke inovacije in nove oblike organizacije dela, zlasti nove ureditve netipičnega dela, ustvarjajo nove razmere z novimi izzivi, pa
  vendar se zaradi njih včasih lahko pojavijo določena tveganja, tudi nova tveganja, ki še niso bila ustrezno opredeljena. Nujno je treba opredeliti in preprečiti takšna tveganja, prav tako pa je treba opredeliti sedanje in nove poklicne bolezni. Poleg tega je treba čim prej poiskati rešitve prek posodobitve sedanje zakonodaje ali sprejetja nove zakonodaje, ki bo prilagojena opredeljenim tveganjem.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 77 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 140 |
| Vzdržani | : | 10 |

Za

:

77

Proti

:

140

Vzdržani

:

10

Točka 3.9

Spremeni se tako:

| | EU se neprestano sooča z gospodarsko stagnacijo in z visokimi stopnjami brezposelnosti. Brezposelnost predstavlja posebno področje zdravja na delovnem mestu, saj je v nekaterih primerih povezana z duševnimi boleznimi. Poleg tega so lahko v nekaterih primerih delavci, ki so zaposleni na črno, bolj izpostavljeni večjim tveganjem ter nezgodam pri delu. EESO je prepričan, da je izboljšanje življenjskih razmer, zlasti z vidika zdravja in varnosti pri delu, poleg strukturnih naložb zelo pomemben dejavnik za trajnostno gospodarsko rast, spodbujanje kakovostnih delovnih mest ter socialno kohezijo. |
| --- | --- |

EU se neprestano sooča z gospodarsko stagnacijo in z visokimi stopnjami brezposelnosti. Brezposelnost predstavlja posebno področje zdravja na delovnem mestu, saj je v nekaterih primerih povezana z duševnimi boleznimi. Poleg tega so lahko v nekaterih primerih delavci, ki so zaposleni na črno, bolj izpostavljeni večjim tveganjem ter nezgodam pri delu. EESO je prepričan, da je izboljšanje življenjskih razmer, zlasti z vidika zdravja in varnosti pri delu, poleg strukturnih naložb zelo pomemben dejavnik za trajnostno gospodarsko rast, spodbujanje kakovostnih delovnih mest ter socialno kohezijo.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 62 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 145 |
| Vzdržani | : | 10 |

Za

:

62

Proti

:

145

Vzdržani

:

10

Točka 4.6

Spremeni se tako:

| | Države članice morajo podpreti in spodbuditi socialni dialog med delodajalci in predstavniki zaposlenih
  pogajanja in kolektivne pogodbe, s čimer se socialnim partnerjem zagotovi pomembna in dejanska vloga pri oblikovanju in izvajanju politik na področju zdravja in varnosti ter pri spodbujanju varnega in zdravega okolja na delovnem mestu. |
| --- | --- |

Države članice morajo podpreti in spodbuditi socialni dialog med delodajalci in predstavniki zaposlenih
  pogajanja in kolektivne pogodbe, s čimer se socialnim partnerjem zagotovi pomembna in dejanska vloga pri oblikovanju in izvajanju politik na področju zdravja in varnosti ter pri spodbujanju varnega in zdravega okolja na delovnem mestu.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 66 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 141 |
| Vzdržani | : | 17 |

Za

:

66

Proti

:

141

Vzdržani

:

17

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/91 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/91

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju

(COM(2014) 445 final),

o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti h krožnemu gospodarstvu: program za Evropo brez odpadkov

(COM(2014) 398 final)

in o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži, 1999/31/ES o odlaganju na odlagališčih, 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi

(COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD))

(2015/C 230/14)

| Poročevalka: | An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Poročevalka:

An LE NOUAIL MARLIÈRE

Komisija, Evropski parlament in Svet so 14. in 28. julija oziroma 20. oktobra 2014 sklenili, da v skladu s členoma 43(2) in 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosijo za mnenje o naslednjih dokumentih:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju

COM(2014) 445 final

in

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov

COM(2014) 398 final

in

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži, 1999/31/ES o odlaganju na odlagališčih, 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi

COM(2014) 397 final – 2014/0201 (COD).

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 12. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja dne 10. decembra) s 129 glasovi za, 3 glasovi proti in 5 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja obe sporočili in sveženj sprememb direktiv o odpadkih ter podpira prizadevanja, da bi vsa podjetja in potrošnike ozavestili o tem, da je treba postopoma odpraviti sedanji linearni gospodarski model „pridobivanja, proizvodnje, porabe in odstranjevanja“ ter pospešiti prehod na krožni model, ki je že po zasnovi usmerjen v obnovo in naj bi se oprl na energijo iz obnovljivih virov, s tem pa čim bolj zmanjšal uporabo naravnih virov. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) pozdravlja obe sporočili in sveženj sprememb direktiv o odpadkih ter podpira prizadevanja, da bi vsa podjetja in potrošnike ozavestili o tem, da je treba postopoma odpraviti sedanji linearni gospodarski model „pridobivanja, proizvodnje, porabe in odstranjevanja“ ter pospešiti prehod na krožni model, ki je že po zasnovi usmerjen v obnovo in naj bi se oprl na energijo iz obnovljivih virov, s tem pa čim bolj zmanjšal uporabo naravnih virov.

| 1.2 | Odbor se strinja s ciljem vzpostavitve okvira, ki omogoča izvajanje krožnega gospodarstva za celotni življenjski cikel proizvodov, tj. od oskrbe s surovinami do okoljsko primerne zasnove proizvodov, prodaje na drobno, poslovnih modelov in vzorcev potrošnje, ponovne uporabe in proizvodnje ter uporabe odpadkov kot virov. |
| --- | --- |

1.2

Odbor se strinja s ciljem vzpostavitve okvira, ki omogoča izvajanje krožnega gospodarstva za celotni življenjski cikel proizvodov, tj. od oskrbe s surovinami do okoljsko primerne zasnove proizvodov, prodaje na drobno, poslovnih modelov in vzorcev potrošnje, ponovne uporabe in proizvodnje ter uporabe odpadkov kot virov.

| 1.3 | Vendar pa Odbor obžaluje, da so specifični predlogi Komisije preveč osredotočeni na politiko in zakonodajo na področju ravnanja z odpadki, ni pa podobnih specifičnih predlogov višje v verigi, povezanih s celotnim življenjskim ciklom proizvodov. EESO od Komisije pričakuje, da bo pripravila časovni načrt za takšne ukrepe z jasno določenim rokom, postopkom in proračunom, pa tudi predloge v zvezi z inovativnimi finančnimi instrumenti, kot so zelene obveznice. |
| --- | --- |

1.3

Vendar pa Odbor obžaluje, da so specifični predlogi Komisije preveč osredotočeni na politiko in zakonodajo na področju ravnanja z odpadki, ni pa podobnih specifičnih predlogov višje v verigi, povezanih s celotnim življenjskim ciklom proizvodov. EESO od Komisije pričakuje, da bo pripravila časovni načrt za takšne ukrepe z jasno določenim rokom, postopkom in proračunom, pa tudi predloge v zvezi z inovativnimi finančnimi instrumenti, kot so zelene obveznice.

| 1.4 | Odbor poziva Komisijo, naj okvir, ki omogoča izvajanje krožnega gospodarstva, poveže z drugimi evropskimi politikami, kot so energetska, podnebna in industrijska politika, vključno s ciljem EU o ponovni industrializaciji. EESO podpira dopolnitev krovnih ciljev strategije Evropa 2020 s ciljem za učinkovito rabo virov, kot je bilo predlagano na evropski platformi za učinkovito rabo virov in kar je bilo obravnavano v sporočilu Na poti h krožnemu gospodarstvu. |
| --- | --- |

1.4

Odbor poziva Komisijo, naj okvir, ki omogoča izvajanje krožnega gospodarstva, poveže z drugimi evropskimi politikami, kot so energetska, podnebna in industrijska politika, vključno s ciljem EU o ponovni industrializaciji. EESO podpira dopolnitev krovnih ciljev strategije Evropa 2020 s ciljem za učinkovito rabo virov, kot je bilo predlagano na evropski platformi za učinkovito rabo virov in kar je bilo obravnavano v sporočilu Na poti h krožnemu gospodarstvu.

| 1.5 | Čeprav je Komisija preučila splošne koristi na področju zaposlovanja ter v okviru svežnja ukrepov o krožnem gospodarstvu sprožila tudi pobudo za zeleno zaposlovanje, Odbor izraža obžalovanje, da pri tem ni izkoristila priložnosti, da bi bolj natančno raziskala posledice, tveganja in prednosti za zaposlovanje. Še zlasti ni preučila možnosti za zaposlovanje na področju preprečevanja nastajanja odpadkov ter njihove ponovne uporabe in proizvodnje. Obenem bi bilo treba več pozornosti nameniti vzpostavljanju dostojnih delovnih pogojev in izboljšanju standardov za zdravje in varnost zadevnih delavcev. |
| --- | --- |

1.5

Čeprav je Komisija preučila splošne koristi na področju zaposlovanja ter v okviru svežnja ukrepov o krožnem gospodarstvu sprožila tudi pobudo za zeleno zaposlovanje, Odbor izraža obžalovanje, da pri tem ni izkoristila priložnosti, da bi bolj natančno raziskala posledice, tveganja in prednosti za zaposlovanje. Še zlasti ni preučila možnosti za zaposlovanje na področju preprečevanja nastajanja odpadkov ter njihove ponovne uporabe in proizvodnje. Obenem bi bilo treba več pozornosti nameniti vzpostavljanju dostojnih delovnih pogojev in izboljšanju standardov za zdravje in varnost zadevnih delavcev.

| 1.6 | S predlaganim okvirom Evropske komisije bi morali ta prizadevanja za ozaveščanje in spremembo ravnanja enakovredno porazdeliti med vse deležnike: razmišljanje o prihodnosti, doseganje znanstvenega napredka, uvajanje inovativnih načinov uporabe, zagotavljanje konkurenčnosti Evrope in varovanje skupnega interesa bi bilo treba ohranjati v ravnovesju. |
| --- | --- |

1.6

S predlaganim okvirom Evropske komisije bi morali ta prizadevanja za ozaveščanje in spremembo ravnanja enakovredno porazdeliti med vse deležnike: razmišljanje o prihodnosti, doseganje znanstvenega napredka, uvajanje inovativnih načinov uporabe, zagotavljanje konkurenčnosti Evrope in varovanje skupnega interesa bi bilo treba ohranjati v ravnovesju.

| 1.7 | Od potrošnikov in proizvajalcev bi bilo treba zahtevati, da se zavedajo svoje odgovornosti. Potrošnike je treba seznaniti s tem, kako nakupovati odgovorno, poskrbeti bi bilo treba za kar najboljšo sledljivost in od proizvajalcev zahtevati, da prevzamejo odgovornost. |
| --- | --- |

1.7

Od potrošnikov in proizvajalcev bi bilo treba zahtevati, da se zavedajo svoje odgovornosti. Potrošnike je treba seznaniti s tem, kako nakupovati odgovorno, poskrbeti bi bilo treba za kar najboljšo sledljivost in od proizvajalcev zahtevati, da prevzamejo odgovornost.

| 1.8 | Postopna odprava odlaganja odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, ter ambicioznejši cilji glede recikliranja odpadkov, kot predlaga Komisija, so predpogoji za prehod na krožno gospodarstvo, zato si je treba prizadevati za njihovo dosego. Komisija bi si morala poleg tega prizadevati za pridobitev zaupanja javnosti, pri tem pa poskrbeti za verodostojnost svojih ciljev: biti morajo sprejemljivi, kakovostni in sorazmerni. |
| --- | --- |

1.8

Postopna odprava odlaganja odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, ter ambicioznejši cilji glede recikliranja odpadkov, kot predlaga Komisija, so predpogoji za prehod na krožno gospodarstvo, zato si je treba prizadevati za njihovo dosego. Komisija bi si morala poleg tega prizadevati za pridobitev zaupanja javnosti, pri tem pa poskrbeti za verodostojnost svojih ciljev: biti morajo sprejemljivi, kakovostni in sorazmerni.

| 1.9 | Odbor pozdravlja tudi ukrepe Komisije za boljše izvajanje predpisov EU glede odpadkov, zlasti z uvedbo učinkovitejših instrumentov za nadzor in upravljanje. Če naj bi stopnjo recikliranja komunalnih odpadkov v EU z današnjih 42 % do leta 2020 povečali na 50 %, do leta 2030 pa na 70 %, bo treba poskrbeti za večja prizadevanja v nekaterih državah članicah ter pri ravnanju z odpadki uporabiti napredne rešitve. Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za izboljšanje kakovosti prvotnih proizvodov in njihovih sestavnih delov ter celotnega procesa recikliranja. |
| --- | --- |

1.9

Odbor pozdravlja tudi ukrepe Komisije za boljše izvajanje predpisov EU glede odpadkov, zlasti z uvedbo učinkovitejših instrumentov za nadzor in upravljanje. Če naj bi stopnjo recikliranja komunalnih odpadkov v EU z današnjih 42 % do leta 2020 povečali na 50 %, do leta 2030 pa na 70 %, bo treba poskrbeti za večja prizadevanja v nekaterih državah članicah ter pri ravnanju z odpadki uporabiti napredne rešitve. Sprejeti bi bilo treba tudi ukrepe za izboljšanje kakovosti prvotnih proizvodov in njihovih sestavnih delov ter celotnega procesa recikliranja.

| 1.10 | Odbor poudarja, da v predlogih Komisije ni uporabljena hierarhija ravnanja z odpadki, določena v okvirni direktivi o odpadkih, v kateri so opredeljeni vrstni red preprečevanja nastajanja odpadkov, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, drugi načini predelave (energija) in odstranjevanje. Komisija ni podrobno raziskala možnosti ciljev glede preprečevanja nastajanja odpadkov in drugih s tem povezanih ukrepov, z izjemo nezavezujočega cilja o preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov. Skupno količino potrošenih surovin in končnih odpadkov bi bilo treba na dolgi rok obvladati in jo zmanjšati v dobro okolja. |
| --- | --- |

1.10

Odbor poudarja, da v predlogih Komisije ni uporabljena hierarhija ravnanja z odpadki, določena v okvirni direktivi o odpadkih, v kateri so opredeljeni vrstni red preprečevanja nastajanja odpadkov, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, drugi načini predelave (energija) in odstranjevanje. Komisija ni podrobno raziskala možnosti ciljev glede preprečevanja nastajanja odpadkov in drugih s tem povezanih ukrepov, z izjemo nezavezujočega cilja o preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov. Skupno količino potrošenih surovin in končnih odpadkov bi bilo treba na dolgi rok obvladati in jo zmanjšati v dobro okolja.

| 1.11 | Z večkratnim recikliranjem (na ravni materialov) se tako kot pri ponovni uporabi (na ravni proizvodnje) prihrani pri primarnih surovinah in porabi energije ter se zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Revizija svežnja o odpadkih sedaj pomeni edinstveno priložnost za prevzem načela večkratnega recikliranja za trajne materiale. |
| --- | --- |

1.11

Z večkratnim recikliranjem (na ravni materialov) se tako kot pri ponovni uporabi (na ravni proizvodnje) prihrani pri primarnih surovinah in porabi energije ter se zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Revizija svežnja o odpadkih sedaj pomeni edinstveno priložnost za prevzem načela večkratnega recikliranja za trajne materiale.

| 1.12 | Krožno gospodarstvo ne sme biti usmerjeno zgolj v zmanjšanje količine odpadkov, temveč mora tudi spodbuditi varovanje materialnih in človeških virov v celotni vrednostni verigi ter si prizadevati za odpravo vseh postopkov, ki so nevarni za okolje ali ljudi. |
| --- | --- |

1.12

Krožno gospodarstvo ne sme biti usmerjeno zgolj v zmanjšanje količine odpadkov, temveč mora tudi spodbuditi varovanje materialnih in človeških virov v celotni vrednostni verigi ter si prizadevati za odpravo vseh postopkov, ki so nevarni za okolje ali ljudi.

| 1.13 | Odbor priporoča, da se sveženj politik dopolni z ukrepi, s katerimi naj bi posebej podprli pripravo rabljenih proizvodov za ponovno uporabo. Uvrstitev priprave za ponovno uporabo na isto raven kot recikliranje, kar je naredila Komisija pri svojih ciljih za recikliranje, ni v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Prednost je treba dati kratkim ciklom. S ponovno uporabo proizvodov, pripravo za ponovno uporabo in ponovno proizvodnjo je mogoče najbolje izkoristiti vgrajeno vrednost proizvodov, hkrati pa to pomeni večje možnosti za ohranitev vrednostnih verig v EU, podporo teritorialnemu razvoju in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

1.13

Odbor priporoča, da se sveženj politik dopolni z ukrepi, s katerimi naj bi posebej podprli pripravo rabljenih proizvodov za ponovno uporabo. Uvrstitev priprave za ponovno uporabo na isto raven kot recikliranje, kar je naredila Komisija pri svojih ciljih za recikliranje, ni v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Prednost je treba dati kratkim ciklom. S ponovno uporabo proizvodov, pripravo za ponovno uporabo in ponovno proizvodnjo je mogoče najbolje izkoristiti vgrajeno vrednost proizvodov, hkrati pa to pomeni večje možnosti za ohranitev vrednostnih verig v EU, podporo teritorialnemu razvoju in ustvarjanje delovnih mest.

| 1.14 | Zato bi morala EU poleg tega spodbuditi vse države članice, naj svoje načrte v zvezi z odpadki preoblikujejo v teritorialne načrte krožnega gospodarstva, usmerjene v ukrepe za spodbujanje varčevanja z materialnimi viri in ohranjanje blaginje ljudi. |
| --- | --- |

1.14

Zato bi morala EU poleg tega spodbuditi vse države članice, naj svoje načrte v zvezi z odpadki preoblikujejo v teritorialne načrte krožnega gospodarstva, usmerjene v ukrepe za spodbujanje varčevanja z materialnimi viri in ohranjanje blaginje ljudi.

| 1.15 | Odbor priporoča tudi, da se sektorski pristop za spodbuditev krožnega gospodarstva še razširi. |
| --- | --- |

1.15

Odbor priporoča tudi, da se sektorski pristop za spodbuditev krožnega gospodarstva še razširi.

2.   Uvod

| 2.1 | Evropska komisija je 2. julija 2014 objavila sklop petih predlogov (1):






  (a) | sporočilo Komisije „Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov“ (COM(2014) 398 final); |
| --- | --- | --- |

2.1

Evropska komisija je 2. julija 2014 objavila sklop petih predlogov (1):

(a)

sporočilo Komisije „Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov“ (COM(2014) 398 final);

| (b) | predlog nove direktive o spremembi direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži, 1999/31/ES o odlaganju na odlagališčih, 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2014) 397 final); |
| --- | --- |

(b)

predlog nove direktive o spremembi direktiv 2008/98/ES o odpadkih, 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži, 1999/31/ES o odlaganju na odlagališčih, 2000/53/ES o izrabljenih vozilih, 2006/66/ES o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih ter 2012/19/EU o odpadni električni in elektronski opremi (COM(2014) 397 final);

| (c) | sporočilo „Priložnosti za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju“ (COM(2014) 445 final)
  ter naslednja dva dokumenta, na katera se bo EESO odzval z ločenim mnenjem (2): |
| --- | --- |

(c)

sporočilo „Priložnosti za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju“ (COM(2014) 445 final)

ter naslednja dva dokumenta, na katera se bo EESO odzval z ločenim mnenjem (2):

| (d) | Zeleni akcijski načrt za MSP (COM(2014) 440 final); |
| --- | --- |

(d)

Zeleni akcijski načrt za MSP (COM(2014) 440 final);

| (e) | Pobuda za zeleno zaposlovanje (COM(2014) 446 final). |
| --- | --- |

(e)

Pobuda za zeleno zaposlovanje (COM(2014) 446 final).

Komisija je poleg tega napovedala, da bo nekoliko kasneje objavila tudi sporočilo o trajnostni prehrani.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Kako proizvajati blago in izvajati storitve, obenem pa omejiti porabo ter tratenje surovin in neobnovljivih virov energije? Nekaj je jasno: skozi zgodovino industrije 20. stoletja so se strukturni stroški pridobivanja in izkoriščanja naravnih rudnih bogastev in energetskih virov nenehno zniževali, razlog za to pa je predvsem postopno povečevanje produktivnosti. |
| --- | --- |

3.1

Kako proizvajati blago in izvajati storitve, obenem pa omejiti porabo ter tratenje surovin in neobnovljivih virov energije? Nekaj je jasno: skozi zgodovino industrije 20. stoletja so se strukturni stroški pridobivanja in izkoriščanja naravnih rudnih bogastev in energetskih virov nenehno zniževali, razlog za to pa je predvsem postopno povečevanje produktivnosti.

| 3.2 | Toda sedaj, v začetku 21. stoletja, ta linearni model ni le negotov, temveč mu grozi tudi, da sčasoma ne bo več vzdržen, saj je naravnih virov na planetu vedno manj. Grožnje se že uresničujejo, zdaj ni več časa, da bi si skušali zamisliti spremembo gospodarskega modela, temveč je treba novega uvesti takoj. |
| --- | --- |

3.2

Toda sedaj, v začetku 21. stoletja, ta linearni model ni le negotov, temveč mu grozi tudi, da sčasoma ne bo več vzdržen, saj je naravnih virov na planetu vedno manj. Grožnje se že uresničujejo, zdaj ni več časa, da bi si skušali zamisliti spremembo gospodarskega modela, temveč je treba novega uvesti takoj.

| 3.3 | Pridobivanje, proizvodnja, potrošnja, odstranjevanje in recikliranje: za dolgoročno samooskrbo prebivalstva ter njegov socialni in trajnostni razvoj so potrebne korenite spremembe. |
| --- | --- |

3.3

Pridobivanje, proizvodnja, potrošnja, odstranjevanje in recikliranje: za dolgoročno samooskrbo prebivalstva ter njegov socialni in trajnostni razvoj so potrebne korenite spremembe.

| 3.4 | Trenutno skoraj vso človeško družbo poganja model plenilskega razvoja, ki je, če se tako izrazimo, do neke mere brez nadzora, se ne ozira na prebivalstvo, ki je najbolj izpostavljeno izkoriščanju in prekomerni izrabi virov ter nepričakovanim posledicam podnebnih sprememb in onesnaževanja, ne ozira pa se niti na tveganja za bodoče generacije. |
| --- | --- |

3.4

Trenutno skoraj vso človeško družbo poganja model plenilskega razvoja, ki je, če se tako izrazimo, do neke mere brez nadzora, se ne ozira na prebivalstvo, ki je najbolj izpostavljeno izkoriščanju in prekomerni izrabi virov ter nepričakovanim posledicam podnebnih sprememb in onesnaževanja, ne ozira pa se niti na tveganja za bodoče generacije.

| 3.5 | Vsakdo bi moral imeti možnost, da zastavlja vprašanja o tem modelu, ki ga je pretresla svetovna finančna, gospodarska, socialna, politična, energetska, ekološka in okoljska kriza. |
| --- | --- |

3.5

Vsakdo bi moral imeti možnost, da zastavlja vprašanja o tem modelu, ki ga je pretresla svetovna finančna, gospodarska, socialna, politična, energetska, ekološka in okoljska kriza.

| 3.6 | Evropska komisija, katere namen je preobrat načina proizvodnje in potrošnje, prek svojega pristopa krožnega gospodarstva odpira možnosti za sodelovanje celotne družbe, še vedno pa ni jasno, kako jih izvajati. |
| --- | --- |

3.6

Evropska komisija, katere namen je preobrat načina proizvodnje in potrošnje, prek svojega pristopa krožnega gospodarstva odpira možnosti za sodelovanje celotne družbe, še vedno pa ni jasno, kako jih izvajati.

4.   Posebne ugotovitve v zvezi z dokumentom COM(2014) 398 final

| 4.1 | V sporočilu „Na poti h krožnemu gospodarstvu“ je pojasnjen splošni koncept krožnega gospodarstva in so opisane njegove koristi za gospodarski razvoj in zaposlovanje. |
| --- | --- |

4.1

V sporočilu „Na poti h krožnemu gospodarstvu“ je pojasnjen splošni koncept krožnega gospodarstva in so opisane njegove koristi za gospodarski razvoj in zaposlovanje.

| 4.2 | Njegovi splošni cilji so jasni in napredek pri njihovem izpolnjevanju je nujno potreben. Korenito moramo spremeniti naš model proizvodnje in potrošnje, zmanjšati porabo virov in surovin ter na ta način poskrbeti za bolj racionalno porabo. |
| --- | --- |

4.2

Njegovi splošni cilji so jasni in napredek pri njihovem izpolnjevanju je nujno potreben. Korenito moramo spremeniti naš model proizvodnje in potrošnje, zmanjšati porabo virov in surovin ter na ta način poskrbeti za bolj racionalno porabo.

| 4.3 | Ključno vprašanje je, kako doseči te cilje in kako se ti prilegajo v celovit in izčrpen politični okvir. Teh pomanjkljivosti in nepravilnosti na trgu se lahko lotimo in bi se jih morali lotiti na različne načine: s tržnimi spodbudami (cenovni in fiskalni signali), predpisi (določitev zavezujočih ciljev, sredstva za dosego teh ciljev pa so prepuščena akterjem) ter standardi za akterje. |
| --- | --- |

4.3

Ključno vprašanje je, kako doseči te cilje in kako se ti prilegajo v celovit in izčrpen politični okvir. Teh pomanjkljivosti in nepravilnosti na trgu se lahko lotimo in bi se jih morali lotiti na različne načine: s tržnimi spodbudami (cenovni in fiskalni signali), predpisi (določitev zavezujočih ciljev, sredstva za dosego teh ciljev pa so prepuščena akterjem) ter standardi za akterje.

| 4.4 | Celovit politični okvir poleg tega pomeni, da so izpolnjeni vsi zahtevani pogoji na gospodarskem in socialnem področju, na področju zaposlovanja, zdravja in varnosti. |
| --- | --- |

4.4

Celovit politični okvir poleg tega pomeni, da so izpolnjeni vsi zahtevani pogoji na gospodarskem in socialnem področju, na področju zaposlovanja, zdravja in varnosti.

| 4.5 | V dokumentu Komisije je pojasnjeno, da je njegov cilj opredelitev okvira politike, ki omogoča spodbujanje zasnove in inovacij za krožno gospodarstvo, sprostitev naložb ter vključevanje podjetij in potrošnikov. |
| --- | --- |

4.5

V dokumentu Komisije je pojasnjeno, da je njegov cilj opredelitev okvira politike, ki omogoča spodbujanje zasnove in inovacij za krožno gospodarstvo, sprostitev naložb ter vključevanje podjetij in potrošnikov.

4.6   Razvoj okvira v podporo krožnemu gospodarstvu

| 4.6.1 | EESO se načeloma strinja, da se v sodelovanju z vsemi deležniki razvije okvir v podporo krožnemu gospodarstvu. Ta okvir mora omogočiti razvoj novega gospodarskega modela, ki bo postopoma nadomestil prevladujoči model linearne gospodarske rasti. Prehod na krožno gospodarstvo zahteva celovit pristop, ki bo zajemal celotni življenjski cikel proizvodov, tj. od oskrbe s surovinami do okoljsko primerne zasnove proizvodov, prodaje na drobno, poslovnih modelov in vzorcev potrošnje, ponovne uporabe in proizvodnje ter predelave in odstranjevanja odpadkov. Komisija v svojem sporočilu načeloma uporablja takšen celovit pristop. V praksi pa ta pristop ni uravnotežen, saj se konkretni politični predlogi večinoma nanašajo le na sektor odpadkov. Komisija je v sporočilu zgolj najavila, da bo v prihodnosti oblikovala okvir, ki omogoča izvajanje krožnega gospodarstva (3), ni pa jasno navedla, kdaj se bo to zgodilo in po kakšnem postopku. Od Komisije pričakujemo, da bo v zvezi s tem nemudoma predložila jasen in pregleden predlog. |
| --- | --- |

4.6.1

EESO se načeloma strinja, da se v sodelovanju z vsemi deležniki razvije okvir v podporo krožnemu gospodarstvu. Ta okvir mora omogočiti razvoj novega gospodarskega modela, ki bo postopoma nadomestil prevladujoči model linearne gospodarske rasti. Prehod na krožno gospodarstvo zahteva celovit pristop, ki bo zajemal celotni življenjski cikel proizvodov, tj. od oskrbe s surovinami do okoljsko primerne zasnove proizvodov, prodaje na drobno, poslovnih modelov in vzorcev potrošnje, ponovne uporabe in proizvodnje ter predelave in odstranjevanja odpadkov. Komisija v svojem sporočilu načeloma uporablja takšen celovit pristop. V praksi pa ta pristop ni uravnotežen, saj se konkretni politični predlogi večinoma nanašajo le na sektor odpadkov. Komisija je v sporočilu zgolj najavila, da bo v prihodnosti oblikovala okvir, ki omogoča izvajanje krožnega gospodarstva (3), ni pa jasno navedla, kdaj se bo to zgodilo in po kakšnem postopku. Od Komisije pričakujemo, da bo v zvezi s tem nemudoma predložila jasen in pregleden predlog.

| 4.6.2 | Koncept krožnega gospodarstva temelji na analizi uporabe virov v celotnem življenjskem ciklu. Spodbuja recikliranje, pa tudi nadomestitev nekaterih virov, zagotavljanje trajnosti in ponovne uporabe proizvodov, zmanjšanje količine odpadkov po vsej verigi, vključno pri izvoru, okoljsko primerno zasnovo blaga in storitev, oblikovanje novih poslovnih modelov itd., ter uvaja nove oblike upravljanja, pri čemer sodelujejo vsi akterji civilne družbe. Odbor poziva Komisijo, naj za prehod na krožno gospodarstvo pripravi podrobno politično strategijo. Pričakuje tudi, da bodo predlogi Komisije za politiko o spodbujanju okoljsko primerne zasnove proizvodov, inovacij in naložb bolj konkretni ter da bo pripravila jasne predloge, vključno z informacijami o proračunu, ki bo dodeljen v podporo dejavnostim krožnega gospodarstva, ter o uporabi inovativnih finančnih instrumentov, kot so zelene obveznice. Komisija bi tako morala storiti še naslednje:






  (a) | bolje pojasniti razmerje med tem novim okvirom ter drugimi evropskimi politikami, zlasti politiko ponovne industrializacije (surovine, inovacije, zdravje in varnost delavcev, prevoz itd.) in politiko v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami; |
| --- | --- | --- |

4.6.2

Koncept krožnega gospodarstva temelji na analizi uporabe virov v celotnem življenjskem ciklu. Spodbuja recikliranje, pa tudi nadomestitev nekaterih virov, zagotavljanje trajnosti in ponovne uporabe proizvodov, zmanjšanje količine odpadkov po vsej verigi, vključno pri izvoru, okoljsko primerno zasnovo blaga in storitev, oblikovanje novih poslovnih modelov itd., ter uvaja nove oblike upravljanja, pri čemer sodelujejo vsi akterji civilne družbe. Odbor poziva Komisijo, naj za prehod na krožno gospodarstvo pripravi podrobno politično strategijo. Pričakuje tudi, da bodo predlogi Komisije za politiko o spodbujanju okoljsko primerne zasnove proizvodov, inovacij in naložb bolj konkretni ter da bo pripravila jasne predloge, vključno z informacijami o proračunu, ki bo dodeljen v podporo dejavnostim krožnega gospodarstva, ter o uporabi inovativnih finančnih instrumentov, kot so zelene obveznice. Komisija bi tako morala storiti še naslednje:

(a)

bolje pojasniti razmerje med tem novim okvirom ter drugimi evropskimi politikami, zlasti politiko ponovne industrializacije (surovine, inovacije, zdravje in varnost delavcev, prevoz itd.) in politiko v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami;

| (b) | v revidirani strategiji Evropa 2020 določiti količinsko opredeljene cilje v zvezi z učinkovitostjo virov, pri čemer bi morala upoštevati predloge evropske platforme za učinkovito rabo virov; |
| --- | --- |

(b)

v revidirani strategiji Evropa 2020 določiti količinsko opredeljene cilje v zvezi z učinkovitostjo virov, pri čemer bi morala upoštevati predloge evropske platforme za učinkovito rabo virov;

| (c) | natančneje določiti ukrepe, ki jih je treba sprejeti za resnično spremembo načinov proizvodnje in potrošnje, skupaj z nujnim zmanjšanjem porabe nekaterih virov pri izvoru (ob upoštevanju njihovega pomanjkanja ali toksičnosti), preusmeritvijo v manj materialistično, a bolj povezano družbo, pa tudi z zagotavljanjem večje blaginje delavcev in vseh državljanov. |
| --- | --- |

(c)

natančneje določiti ukrepe, ki jih je treba sprejeti za resnično spremembo načinov proizvodnje in potrošnje, skupaj z nujnim zmanjšanjem porabe nekaterih virov pri izvoru (ob upoštevanju njihovega pomanjkanja ali toksičnosti), preusmeritvijo v manj materialistično, a bolj povezano družbo, pa tudi z zagotavljanjem večje blaginje delavcev in vseh državljanov.

| 4.6.3 | EESO zato opozarja na svoje mnenje iz aprila 2012 o spodbujanju trajnostne proizvodnje in potrošnje v EU, v katerem priporoča oblikovanje skupne prenovljene vizije ekonomskega modela, pri tem pa naj se vključijo vse strani civilne družbe (4). |
| --- | --- |

4.6.3

EESO zato opozarja na svoje mnenje iz aprila 2012 o spodbujanju trajnostne proizvodnje in potrošnje v EU, v katerem priporoča oblikovanje skupne prenovljene vizije ekonomskega modela, pri tem pa naj se vključijo vse strani civilne družbe (4).

4.7   Opredelitev področja uporabe

| 4.7.1 | Iz pristopa Evropske komisije ni razvidno, kako naj bi krožno gospodarstvo razvijali na lokalni in regionalni ravni. EESO meni, da bi morala kakršna koli strategija krožnega gospodarstva temeljiti na teritorialni hierarhiji, od lokalnih oblasti do mednarodne ravni, vključno z regionalno, nacionalno in evropsko, pri čemer imajo vedno in povsod prednost kratki cikli in kratke dobavne verige, kjer je to mogoče. |
| --- | --- |

4.7.1

Iz pristopa Evropske komisije ni razvidno, kako naj bi krožno gospodarstvo razvijali na lokalni in regionalni ravni. EESO meni, da bi morala kakršna koli strategija krožnega gospodarstva temeljiti na teritorialni hierarhiji, od lokalnih oblasti do mednarodne ravni, vključno z regionalno, nacionalno in evropsko, pri čemer imajo vedno in povsod prednost kratki cikli in kratke dobavne verige, kjer je to mogoče.

| 4.7.2 | Morebitne socialno-ekonomske prednosti krožnega gospodarstva so najprej vidne na strogo lokalni ravni (trajnostne četrti, zelena mesta) ter na regionalni ravni (Evropske unije), šele nato pa tudi na nacionalni in mednarodni ravni. |
| --- | --- |

4.7.2

Morebitne socialno-ekonomske prednosti krožnega gospodarstva so najprej vidne na strogo lokalni ravni (trajnostne četrti, zelena mesta) ter na regionalni ravni (Evropske unije), šele nato pa tudi na nacionalni in mednarodni ravni.

| 4.7.3 | Del tega lokalnega pristopa sta tudi boj proti socialnemu in okoljskemu dampingu na mednarodni ravni kot tudi možnost manjše preselitve precejšnjega dela gospodarstva. Optimiziranje ravnanja z odpadki namreč vključuje številne pobude odgovornih z lokalne in regionalne ravni: organiziranje ločenega zbiranja, vzpostavitev odlagališč in sortirnic, omrežij za popravilo, nadaljnjo prodajo in ponovno uporabo itd. Kar zadeva ustrezno ravnanje z biološkimi odpadki, je jasno, da je treba dati prednost kratkim dobavnim verigam, tudi z vidika ustvarjanja novih delovnih mest. |
| --- | --- |

4.7.3

Del tega lokalnega pristopa sta tudi boj proti socialnemu in okoljskemu dampingu na mednarodni ravni kot tudi možnost manjše preselitve precejšnjega dela gospodarstva. Optimiziranje ravnanja z odpadki namreč vključuje številne pobude odgovornih z lokalne in regionalne ravni: organiziranje ločenega zbiranja, vzpostavitev odlagališč in sortirnic, omrežij za popravilo, nadaljnjo prodajo in ponovno uporabo itd. Kar zadeva ustrezno ravnanje z biološkimi odpadki, je jasno, da je treba dati prednost kratkim dobavnim verigam, tudi z vidika ustvarjanja novih delovnih mest.

| 4.7.4 | Evropska unija bi morala v skladu s tem pristopom spodbuditi države članice, naj svoje načrte v zvezi s odpadki postopoma preoblikujejo v teritorialne načrte krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

4.7.4

Evropska unija bi morala v skladu s tem pristopom spodbuditi države članice, naj svoje načrte v zvezi s odpadki postopoma preoblikujejo v teritorialne načrte krožnega gospodarstva.

4.8   Nadzorovanje socialno-ekonomskih posledic

| 4.8.1 | V svežnju Komisije so sicer okoljski (ravnanje z odpadki) in gospodarski (zelena delovna mesta, akcijski načrt za MSP) ukrepi dobro povezani, vendar pa v njem niso sistematično določene:






  — | možnosti za zaposlovanje v različnih fazah uveljavljanja hierarhije pri ravnanju z odpadki, zlasti kar zadeva preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo pripravo za nadaljnjo uporabo, |
| --- | --- | --- |

4.8.1

V svežnju Komisije so sicer okoljski (ravnanje z odpadki) in gospodarski (zelena delovna mesta, akcijski načrt za MSP) ukrepi dobro povezani, vendar pa v njem niso sistematično določene:

—

možnosti za zaposlovanje v različnih fazah uveljavljanja hierarhije pri ravnanju z odpadki, zlasti kar zadeva preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo pripravo za nadaljnjo uporabo,

| — | možnosti za zaposlovanje, ki so neločljivo povezane z različnimi inovacijami in razvojem v okviru krožnega gospodarstva (okoljsko primerna zasnova proizvodov, industrijska simbioza, funkcionalno gospodarstvo ali gospodarstvo izmenjav), |
| --- | --- |

—

možnosti za zaposlovanje, ki so neločljivo povezane z različnimi inovacijami in razvojem v okviru krožnega gospodarstva (okoljsko primerna zasnova proizvodov, industrijska simbioza, funkcionalno gospodarstvo ali gospodarstvo izmenjav),

| — | morebitne posledice za zdravje in varnost delavcev v različnih gospodarskih dejavnostih kot posledica razvoja krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

—

morebitne posledice za zdravje in varnost delavcev v različnih gospodarskih dejavnostih kot posledica razvoja krožnega gospodarstva.

4.9   Izpopolnitev sektorskih pristopov

| 4.9.1 | Nova strategija krožnega gospodarstva bi morala imeti večji vpliv na oblikovanje sektorskega pristopa glede odpadkov, Odbor pa si poleg tega želi, da bi bil sektorski razvoj viden tudi drugod, ne zgolj na področju trajnostne gradnje. |
| --- | --- |

4.9.1

Nova strategija krožnega gospodarstva bi morala imeti večji vpliv na oblikovanje sektorskega pristopa glede odpadkov, Odbor pa si poleg tega želi, da bi bil sektorski razvoj viden tudi drugod, ne zgolj na področju trajnostne gradnje.

| 4.9.2 | EESO meni, da bi bilo treba sektorski pristop še dopolniti s predlogi glede trajnostne prehrane in gradnje, pa tudi v zvezi z drugimi sektorji, kot je predelovalna industrija. |
| --- | --- |

4.9.2

EESO meni, da bi bilo treba sektorski pristop še dopolniti s predlogi glede trajnostne prehrane in gradnje, pa tudi v zvezi z drugimi sektorji, kot je predelovalna industrija.

5.   Posebna priporočila v zvezi z dokumentom COM(2014) 397 final

5.1   Zakonodajni predlog, ki ga je treba razširiti

| 5.1.1 | EESO se strinja s splošno usmeritvijo sprememb, katerih namen je:






  — | zvišanje stopnje recikliranja komunalnih odpadkov in odpadne embalaže ter omejitev odlaganja nekaterih vrst odpadkov na odlagališča, |
| --- | --- | --- |

5.1.1

EESO se strinja s splošno usmeritvijo sprememb, katerih namen je:

—

zvišanje stopnje recikliranja komunalnih odpadkov in odpadne embalaže ter omejitev odlaganja nekaterih vrst odpadkov na odlagališča,

| — | uvedba sistema zgodnjega opozarjanja za spremljanje izpolnjevanja ciljev za recikliranje, |
| --- | --- |

—

uvedba sistema zgodnjega opozarjanja za spremljanje izpolnjevanja ciljev za recikliranje,

| — | uvedba minimalnih pogojev za delovanje za razširjeno odgovornost proizvajalca in standardizacija opredelitev, |
| --- | --- |

—

uvedba minimalnih pogojev za delovanje za razširjeno odgovornost proizvajalca in standardizacija opredelitev,

| — | racionalizacija obveznosti poročanja. |
| --- | --- |

—

racionalizacija obveznosti poročanja.

| 5.1.2 | Videti pa je, da so bile nekatere dodatne možnosti, kot sta določitev specifičnih ciljev za preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo nadaljnjo uporabo ali obvezna konsignacija za nekatere proizvode, v oceni učinka brez pomisleka zavrnjene. Komisija v predlogih ni upoštevala hierarhije ravnanja z odpadki, kot je določena v okvirni direktivi o odpadkih (5), v kateri so opredeljeni vrstni red preprečevanja nastajanja odpadkov, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, drugi načini predelave (energija) in odstranjevanje. |
| --- | --- |

5.1.2

Videti pa je, da so bile nekatere dodatne možnosti, kot sta določitev specifičnih ciljev za preprečevanje nastajanja odpadkov in njihovo nadaljnjo uporabo ali obvezna konsignacija za nekatere proizvode, v oceni učinka brez pomisleka zavrnjene. Komisija v predlogih ni upoštevala hierarhije ravnanja z odpadki, kot je določena v okvirni direktivi o odpadkih (5), v kateri so opredeljeni vrstni red preprečevanja nastajanja odpadkov, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, drugi načini predelave (energija) in odstranjevanje.

| 5.1.3 | V členu 9(c) okvirne direktive o odpadkih je določeno, da mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki je po potrebi dopolnjeno s predlogi ukrepov za opredelitev ciljev v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in prekinitvijo njihove povezave z gospodarsko rastjo za leto 2020, vključno s kazalniki za preprečevanje nastajanja odpadkov. Glede na to, da je preprečevanje nastajanja odpadkov sestavni del krožnega gospodarstva, bi moralo biti to poročilo predloženo skupaj s svežnjem ukrepov za krožno gospodarstvo. Ocena učinka, ki je priložena sedanjemu sklopu ukrepov za krožno gospodarstvo, nakazuje, da zamisel o določitvi splošnega cilja glede preprečevanja nastajanja odpadkov ni bila sprejeta, vendar pa v zvezi s tem ni podrobne analize. |
| --- | --- |

5.1.3

V členu 9(c) okvirne direktive o odpadkih je določeno, da mora Komisija predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu poročilo, ki je po potrebi dopolnjeno s predlogi ukrepov za opredelitev ciljev v zvezi s preprečevanjem nastajanja odpadkov in prekinitvijo njihove povezave z gospodarsko rastjo za leto 2020, vključno s kazalniki za preprečevanje nastajanja odpadkov. Glede na to, da je preprečevanje nastajanja odpadkov sestavni del krožnega gospodarstva, bi moralo biti to poročilo predloženo skupaj s svežnjem ukrepov za krožno gospodarstvo. Ocena učinka, ki je priložena sedanjemu sklopu ukrepov za krožno gospodarstvo, nakazuje, da zamisel o določitvi splošnega cilja glede preprečevanja nastajanja odpadkov ni bila sprejeta, vendar pa v zvezi s tem ni podrobne analize.

| 5.1.4 | Podobno se zdi, da tudi okoljsko primerna zasnova proizvodov in storitev ni ustrezno zagotovljena, kar bi bilo na primer mogoče z:






  — | vključitvijo specifičnih klavzul v javna naročila, |
| --- | --- | --- |

5.1.4

Podobno se zdi, da tudi okoljsko primerna zasnova proizvodov in storitev ni ustrezno zagotovljena, kar bi bilo na primer mogoče z:

—

vključitvijo specifičnih klavzul v javna naročila,

| — | določitvijo zahtev, da je treba nekaterim proizvodom dati prednost pred drugimi, |
| --- | --- |

—

določitvijo zahtev, da je treba nekaterim proizvodom dati prednost pred drugimi,

| — | opredelitvijo obveznosti o vključitvi določenega odstotka recikliranih materialov v proizvode, |
| --- | --- |

—

opredelitvijo obveznosti o vključitvi določenega odstotka recikliranih materialov v proizvode,

| — | sprejetjem gospodarskih spodbud za proizvode, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, če že ne reciklirati (npr. znižanje DDV) |
| --- | --- |

—

sprejetjem gospodarskih spodbud za proizvode, ki jih je mogoče ponovno uporabiti, če že ne reciklirati (npr. znižanje DDV)

| — | itd. |
| --- | --- |

—

itd.

| 5.1.5 | Odbor je mnenja, da bi bilo treba vprašanje načrtovane zastarelosti obravnavati v strategiji, ki bi vključevala različne tehnološke, poslovne, zakonodajne, izobraževalne in informacijske ukrepe (6). |
| --- | --- |

5.1.5

Odbor je mnenja, da bi bilo treba vprašanje načrtovane zastarelosti obravnavati v strategiji, ki bi vključevala različne tehnološke, poslovne, zakonodajne, izobraževalne in informacijske ukrepe (6).

5.2   Cilji, ki jih je treba dopolniti

| 5.2.1 | Cilji glede preprečevanja nastajanja odpadkov so praktično nepogrešljivi za ustrezno hierarhijo pri ravnanju z odpadki, na kar sta opozorila že Evropski parlament in Odbor regij, izpostavljeno pa je bilo tudi v reviziji, ki jo je izvedlo Računsko sodišče. Komisija bi zato morala takšne cilje oblikovati na podlagi nacionalnih programov za preprečevanje nastajanja odpadkov, ki so jih predložile države članice. |
| --- | --- |

5.2.1

Cilji glede preprečevanja nastajanja odpadkov so praktično nepogrešljivi za ustrezno hierarhijo pri ravnanju z odpadki, na kar sta opozorila že Evropski parlament in Odbor regij, izpostavljeno pa je bilo tudi v reviziji, ki jo je izvedlo Računsko sodišče. Komisija bi zato morala takšne cilje oblikovati na podlagi nacionalnih programov za preprečevanje nastajanja odpadkov, ki so jih predložile države članice.

| 5.2.2 | Cilj 10-odstotnega zmanjšanja komunalnih odpadkov, ki ga je predlagal Odbor regij, bi bilo treba natančno preučiti (7). Na podlagi nacionalnih in regionalnih izkušenj pri določanju zgornje meje odpadkov iz gospodinjstev bi bilo treba razmisliti tudi o določitvi omejitve na evropski ravni (na približno 200–300 kg na prebivalca letno). |
| --- | --- |

5.2.2

Cilj 10-odstotnega zmanjšanja komunalnih odpadkov, ki ga je predlagal Odbor regij, bi bilo treba natančno preučiti (7). Na podlagi nacionalnih in regionalnih izkušenj pri določanju zgornje meje odpadkov iz gospodinjstev bi bilo treba razmisliti tudi o določitvi omejitve na evropski ravni (na približno 200–300 kg na prebivalca letno).

| 5.2.3 | Komunalni odpadki (člen 3 okvirne direktive o odpadkih) bi morali biti opredeljeni zgolj kot odpadki iz gospodinjstva ter ne bi smeli zajemati tudi komercialnih in industrijskih odpadkov ali odpadkov, ki nastanejo v okviru razširjene odgovornosti proizvajalca, da bi tako poskrbeli za jasno opredelitev vlog in pristojnosti. |
| --- | --- |

5.2.3

Komunalni odpadki (člen 3 okvirne direktive o odpadkih) bi morali biti opredeljeni zgolj kot odpadki iz gospodinjstva ter ne bi smeli zajemati tudi komercialnih in industrijskih odpadkov ali odpadkov, ki nastanejo v okviru razširjene odgovornosti proizvajalca, da bi tako poskrbeli za jasno opredelitev vlog in pristojnosti.

| 5.2.4 | Komercialni in industrijski odpadki bi morali biti opredeljeni kot odpadki, ki ne veljajo za odpadke iz gospodinjstva, glede njihovega recikliranja pa bi bilo treba določiti ločene cilje. |
| --- | --- |

5.2.4

Komercialni in industrijski odpadki bi morali biti opredeljeni kot odpadki, ki ne veljajo za odpadke iz gospodinjstva, glede njihovega recikliranja pa bi bilo treba določiti ločene cilje.

| 5.2.5 | Zasipanje ne bi smelo biti vedno opredeljeno kot ena od vrst predelave, to metodo pa bi bilo treba prepovedati za nevarne odpadke in jo omejiti zgolj na gradbene odpadke in odpadke, ki nastanejo pri rušenju (člen 3 okvirne direktive o odpadkih). |
| --- | --- |

5.2.5

Zasipanje ne bi smelo biti vedno opredeljeno kot ena od vrst predelave, to metodo pa bi bilo treba prepovedati za nevarne odpadke in jo omejiti zgolj na gradbene odpadke in odpadke, ki nastanejo pri rušenju (člen 3 okvirne direktive o odpadkih).

| 5.2.6 | Predlog Komisije za cilj preprečevanja nastajanja odpadkov, ki je omejen zgolj na živilske odpadke, bi moral vključevati, ali se navezovati na, cilj v zvezi z zmanjšanjem obsega embalaže. |
| --- | --- |

5.2.6

Predlog Komisije za cilj preprečevanja nastajanja odpadkov, ki je omejen zgolj na živilske odpadke, bi moral vključevati, ali se navezovati na, cilj v zvezi z zmanjšanjem obsega embalaže.

| 5.2.7 | Odbor priporoča, da se sveženj politik dopolni z ukrepi, s katerimi naj bi posebej podprli pripravo rabljenih proizvodov za ponovno uporabo. Uvrstitev priprave za ponovno uporabo na isto raven kot recikliranje, kar je naredila Komisija pri svojih ciljih za recikliranje, ni v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Obnova proizvodov in delov proizvodov ne omogoča zgolj veliko učinkovitejše uporabe proizvodov in surovin, temveč tudi znatne možnosti za ustvarjanje delovnih mest na lokalni in regionalni ravni. Priprava (npr. priprava za ponovno uporabo embalaže, električne/elektronske opreme ali celo drugega blaga, kot so igrače in plenične predloge) za nadaljnjo uporabo se ne bi smela obravnavati enako kot recikliranje: potreben je ločen, na primer okrog 5-odstotni cilj. |
| --- | --- |

5.2.7

Odbor priporoča, da se sveženj politik dopolni z ukrepi, s katerimi naj bi posebej podprli pripravo rabljenih proizvodov za ponovno uporabo. Uvrstitev priprave za ponovno uporabo na isto raven kot recikliranje, kar je naredila Komisija pri svojih ciljih za recikliranje, ni v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Obnova proizvodov in delov proizvodov ne omogoča zgolj veliko učinkovitejše uporabe proizvodov in surovin, temveč tudi znatne možnosti za ustvarjanje delovnih mest na lokalni in regionalni ravni. Priprava (npr. priprava za ponovno uporabo embalaže, električne/elektronske opreme ali celo drugega blaga, kot so igrače in plenične predloge) za nadaljnjo uporabo se ne bi smela obravnavati enako kot recikliranje: potreben je ločen, na primer okrog 5-odstotni cilj.

| 5.2.8 | V zakonodajnem predlogu je predvideno, da naj bi delež recikliranja in ponovne uporabe komunalnih odpadkov do leta 2030 povečali na 70 %, delež recikliranja in ponovne uporabe odpadne embalaže do leta 2030 zvišali na 80 %, do leta 2025 ukinili odlaganje odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, na odlagališča ter do leta 2025 zmanjšali nastajanje živilskih odpadkov za 30 %. Ti cilji so nujno potrebni in jih je treba podpreti. |
| --- | --- |

5.2.8

V zakonodajnem predlogu je predvideno, da naj bi delež recikliranja in ponovne uporabe komunalnih odpadkov do leta 2030 povečali na 70 %, delež recikliranja in ponovne uporabe odpadne embalaže do leta 2030 zvišali na 80 %, do leta 2025 ukinili odlaganje odpadkov, ki jih je mogoče reciklirati, na odlagališča ter do leta 2025 zmanjšali nastajanje živilskih odpadkov za 30 %. Ti cilji so nujno potrebni in jih je treba podpreti.

| 5.2.9 | Cilji morajo biti sestavni del poslovnih modelov gospodarskih akterjev, zlasti v sektorju embalaže in trgovine, ki morajo najti najučinkovitejši način za njihovo izpolnjevanje. Vendar pa je treba poskrbeti, da bo ta nujen prehod izveden ob upoštevanju drugih, ravno tako pomembnih načel in meril. Skrbi povzročajo predvsem delovni pogoji ter standardi za zdravje in varnost zadevnih delavcev. Zaradi težkih pogojev dela, negotove zaposlitve in tveganj, povezanih z zdravjem in varnostjo, sta še posebej izpostavljena sektorja embalaže in ravnanja z odpadki. Treba bi bilo poskrbeti, da se ti ambiciozni cilji ne bodo izpolnjevali na škodo delovnih pogojev; ravno nasprotno, te bi bilo treba izboljšati (8). |
| --- | --- |

5.2.9

Cilji morajo biti sestavni del poslovnih modelov gospodarskih akterjev, zlasti v sektorju embalaže in trgovine, ki morajo najti najučinkovitejši način za njihovo izpolnjevanje. Vendar pa je treba poskrbeti, da bo ta nujen prehod izveden ob upoštevanju drugih, ravno tako pomembnih načel in meril. Skrbi povzročajo predvsem delovni pogoji ter standardi za zdravje in varnost zadevnih delavcev. Zaradi težkih pogojev dela, negotove zaposlitve in tveganj, povezanih z zdravjem in varnostjo, sta še posebej izpostavljena sektorja embalaže in ravnanja z odpadki. Treba bi bilo poskrbeti, da se ti ambiciozni cilji ne bodo izpolnjevali na škodo delovnih pogojev; ravno nasprotno, te bi bilo treba izboljšati (8).

| 5.2.10 | Za lokalne oblasti je treba oblikovati okvir financiranja: gospodarski pogoji in dostop do potrebnega financiranja bi morali lokalnim oblastem omogočiti uresničevanje zastavljenih ciljev. Če javne organe omejujejo toga pravila glede zadolževanja, bodo vse dodatne potrebe po naložbah, na primer na področju ravnanja z odpadki, zagotovo povzročile zmanjšanje porabe za druge ključne dejavnosti. Okvir politike mora zagotavljati primeren finančni okvir, po potrebi s specifičnimi sredstvi iz strukturnih skladov EU oziroma iz proračuna za strategijo Evropa 2020. |
| --- | --- |

5.2.10

Za lokalne oblasti je treba oblikovati okvir financiranja: gospodarski pogoji in dostop do potrebnega financiranja bi morali lokalnim oblastem omogočiti uresničevanje zastavljenih ciljev. Če javne organe omejujejo toga pravila glede zadolževanja, bodo vse dodatne potrebe po naložbah, na primer na področju ravnanja z odpadki, zagotovo povzročile zmanjšanje porabe za druge ključne dejavnosti. Okvir politike mora zagotavljati primeren finančni okvir, po potrebi s specifičnimi sredstvi iz strukturnih skladov EU oziroma iz proračuna za strategijo Evropa 2020.

| 5.2.11 | Pri zmanjševanju količine živilskih odpadkov se ne sme žrtvovati prehranske varnosti, hkrati pa je treba upoštevati standarde varstva potrošnikov. Zato je treba vključevati organizacije za varstvo potrošnikov in organe za prehransko varnost ter se z njimi posvetovati. |
| --- | --- |

5.2.11

Pri zmanjševanju količine živilskih odpadkov se ne sme žrtvovati prehranske varnosti, hkrati pa je treba upoštevati standarde varstva potrošnikov. Zato je treba vključevati organizacije za varstvo potrošnikov in organe za prehransko varnost ter se z njimi posvetovati.

| 5.2.12 | Pri živilskih odpadkih gre za organske surovine, ki jih je treba bodisi v čim večjem obsegu predelati bodisi v nespremenjenem stanju znova vključiti v kmetijsko proizvodnjo. Določene vrste živilskih odpadkov so zaradi svojih lastnosti še posebej primerne za ponovno uporabo bodisi kot krma bodisi za izboljšanje rodovitnosti tal. To je zaradi vrste omejujočih predpisov trenutno nemogoče. EESO zato Komisiji priporoča, naj preveri, ali so te omejitve smiselne. |
| --- | --- |

5.2.12

Pri živilskih odpadkih gre za organske surovine, ki jih je treba bodisi v čim večjem obsegu predelati bodisi v nespremenjenem stanju znova vključiti v kmetijsko proizvodnjo. Določene vrste živilskih odpadkov so zaradi svojih lastnosti še posebej primerne za ponovno uporabo bodisi kot krma bodisi za izboljšanje rodovitnosti tal. To je zaradi vrste omejujočih predpisov trenutno nemogoče. EESO zato Komisiji priporoča, naj preveri, ali so te omejitve smiselne.

6.   Posebne ugotovitve v zvezi z dokumentom COM(2014) 445 final

| 6.1 | Cilj sporočila o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju je spodbujati zmanjšanje splošnega vpliva sektorja na okolje v celotnem življenjskem ciklu. V sporočilu je predlagan sklop dejavnikov za ocenjevanje okoljske učinkovitosti stavb, da bodo lahko načrtovalci, proizvajalci, gradbeni izvajalci, organi in uporabniki sprejemali trajnostne odločitve. Izjemno pomembno je imeti pregleden sistem kazalnikov, zlasti standardizirano statistiko ter serijo primerljivih in uporabnikom prijaznih kazalnikov. |
| --- | --- |

6.1

Cilj sporočila o priložnostih za učinkovito rabo virov v stavbnem sektorju je spodbujati zmanjšanje splošnega vpliva sektorja na okolje v celotnem življenjskem ciklu. V sporočilu je predlagan sklop dejavnikov za ocenjevanje okoljske učinkovitosti stavb, da bodo lahko načrtovalci, proizvajalci, gradbeni izvajalci, organi in uporabniki sprejemali trajnostne odločitve. Izjemno pomembno je imeti pregleden sistem kazalnikov, zlasti standardizirano statistiko ter serijo primerljivih in uporabnikom prijaznih kazalnikov.

| 6.2 | Sveženj za krožno gospodarstvo bi moral vključevati ustrezne ukrepe, usmerjene v povpraševanje (angl. pull measures), kar bi omogočilo vzpostavitev samozadostnega trga sekundarnih surovin (na primer za proizvode, ki vsebujejo minimalno količino recikliranih materialov). Ustvariti je treba razmere, v katerih se bodo odpadki obravnavali kot surovine z dobro tržno likvidnostjo, na podlagi tega pa se mora oblikovati tudi ustrezna cena odpadkov za gospodarstvo, ljudi in okolje. To je najboljša spodbuda za zbiranje odpadkov. |
| --- | --- |

6.2

Sveženj za krožno gospodarstvo bi moral vključevati ustrezne ukrepe, usmerjene v povpraševanje (angl. pull measures), kar bi omogočilo vzpostavitev samozadostnega trga sekundarnih surovin (na primer za proizvode, ki vsebujejo minimalno količino recikliranih materialov). Ustvariti je treba razmere, v katerih se bodo odpadki obravnavali kot surovine z dobro tržno likvidnostjo, na podlagi tega pa se mora oblikovati tudi ustrezna cena odpadkov za gospodarstvo, ljudi in okolje. To je najboljša spodbuda za zbiranje odpadkov.

6.3   Izzivi razvrščanja proizvodov – preprečevanje tveganja serijskih škodnih zahtevkov

| 6.3.1 | Preprečevanje serijskih škodnih zahtevkov je eden glavnih izzivov za zavarovalnice: napaka na proizvodu, ki se proizvede v več deset tisoč primerkih, lahko neposredno in posredno povzroči stroške popravila v višini več deset ali celo več sto milijonov eurov. Nekateri najbolj znani serijski zahtevki v zadnjih dvajsetih letih so bili vloženi zaradi kemijske nekompatibilnosti med različnimi sestavinami gradbenega proizvoda. |
| --- | --- |

6.3.1

Preprečevanje serijskih škodnih zahtevkov je eden glavnih izzivov za zavarovalnice: napaka na proizvodu, ki se proizvede v več deset tisoč primerkih, lahko neposredno in posredno povzroči stroške popravila v višini več deset ali celo več sto milijonov eurov. Nekateri najbolj znani serijski zahtevki v zadnjih dvajsetih letih so bili vloženi zaradi kemijske nekompatibilnosti med različnimi sestavinami gradbenega proizvoda.

| 6.3.2 | Do te vrste serijskih škodnih zahtevkov običajno pride zaradi postopne reakcije ob medsebojnem učinkovanju zunanjih parametrov, kot sta vlaga ali temperatura. Nekatere od teh zahtevkov je mogoče povezati tudi z uvoženimi proizvodi, katerih določene značilnosti že na začetku niso bile pravilno navedene. |
| --- | --- |

6.3.2

Do te vrste serijskih škodnih zahtevkov običajno pride zaradi postopne reakcije ob medsebojnem učinkovanju zunanjih parametrov, kot sta vlaga ali temperatura. Nekatere od teh zahtevkov je mogoče povezati tudi z uvoženimi proizvodi, katerih določene značilnosti že na začetku niso bile pravilno navedene.

| 6.3.3 | Uporaba recikliranih materialov pri proizvodnji gradbenih materialov sama po sebi še ne pomeni ovire. Toda pri recikliranju je treba natančno poznati vse fizične in kemijske lastnosti materiala, ker je le tako mogoče preprečiti morebitno nekompatibilnost pri nadaljnji uporabi. Težava je v ustrezni opredelitvi in razvrstitvi materiala, ki se reciklira, ravno tako pa je treba poskrbeti za homogenost celotnega sklopa proizvodov, ki bodo ponovno uporabljeni. |
| --- | --- |

6.3.3

Uporaba recikliranih materialov pri proizvodnji gradbenih materialov sama po sebi še ne pomeni ovire. Toda pri recikliranju je treba natančno poznati vse fizične in kemijske lastnosti materiala, ker je le tako mogoče preprečiti morebitno nekompatibilnost pri nadaljnji uporabi. Težava je v ustrezni opredelitvi in razvrstitvi materiala, ki se reciklira, ravno tako pa je treba poskrbeti za homogenost celotnega sklopa proizvodov, ki bodo ponovno uporabljeni.

| 6.3.4 | Revizija svežnja o odpadkih pomeni edinstveno priložnost za vključitev načela večkratnega recikliranja, da se spodbudi učinkovita raba virov. Večkratno recikliranje pomeni, da se materiali v postopku recikliranja strukturno ne razgradijo, tj. kar zadeva trajne materiale, temveč jih je mogoče vedno znova uporabiti, da se okrepi krožno gospodarstvo, s čimer se zagotovi, da se funkcionalni materiali ne zavržejo ali izgubijo pri sežiganju ali odlaganju. Trajni materiali so tako dobrina, ki je družbi vedno na voljo. |
| --- | --- |

6.3.4

Revizija svežnja o odpadkih pomeni edinstveno priložnost za vključitev načela večkratnega recikliranja, da se spodbudi učinkovita raba virov. Večkratno recikliranje pomeni, da se materiali v postopku recikliranja strukturno ne razgradijo, tj. kar zadeva trajne materiale, temveč jih je mogoče vedno znova uporabiti, da se okrepi krožno gospodarstvo, s čimer se zagotovi, da se funkcionalni materiali ne zavržejo ali izgubijo pri sežiganju ali odlaganju. Trajni materiali so tako dobrina, ki je družbi vedno na voljo.

| 6.3.5 | Z vzpostavitvijo sistema sledljivosti za gradbene materiale med njihovim prvim življenjskim ciklom bi bila nadaljnja uporaba enostavnejša. Sprejeti bi bilo treba pravila za razvrščanje materialov glede na njihovo prihodnjo uporabo, s posebnim poudarkom na visoki biološki razgradljivosti, ter uvesti standarde kakovosti. |
| --- | --- |

6.3.5

Z vzpostavitvijo sistema sledljivosti za gradbene materiale med njihovim prvim življenjskim ciklom bi bila nadaljnja uporaba enostavnejša. Sprejeti bi bilo treba pravila za razvrščanje materialov glede na njihovo prihodnjo uporabo, s posebnim poudarkom na visoki biološki razgradljivosti, ter uvesti standarde kakovosti.

| 6.4 | Komisija bi morala razmisliti o uvedbi zavezujočih določb in sankcij, da bi se izognili morebitnemu dampingu, pri čemer se neželeni materiali izvozijo iz EU. |
| --- | --- |

6.4

Komisija bi morala razmisliti o uvedbi zavezujočih določb in sankcij, da bi se izognili morebitnemu dampingu, pri čemer se neželeni materiali izvozijo iz EU.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/

1

(2)  Glej stran 99 tega UL.

2

(3)  COM(2014) 398 final, str. 3.

3

(4)  UL C 191, 29.6.2012, str. 6–11.

4

(5)  UL L 312, 22.11.2008, str. 3.

5

(6)  UL C 67, 6.3.2014, str. 23–26.

6

(7)  http://cor.europa.eu/en/news/regional/Pages/cities-and-regions-eu-waste.aspx

7

(8)  Za podrobne ugotovitve o ravnanju z odpadki glej št. 2014/9 HesaMag, ETUI (Evropski sindikalni inštitut): http://www.etui.org/en/Topics/Health-Safety/HesaMag

8

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/99

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zeleni akcijski načrt za MSP: Omogočiti MSP, da spremenijo okoljske izzive v poslovne priložnosti

(COM(2014) 440 final)

in o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest

(COM(2014) 446 final)

(2015/C 230/15)

| Poročevalec: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Poročevalec:

Antonello PEZZINI

Evropska komisija je 16. julija 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjih dokumentih:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Zeleni akcijski načrt za MSP: Omogočiti MSP, da spremenijo okoljske izzive v poslovne priložnosti

COM(2014) 440 final

in

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Pobuda za zeleno zaposlovanje: izkoriščanje potenciala zelenega gospodarstva za ustvarjanje novih delovnih mest

COM(2014) 446 final.

Strokovna skupina za kmetijstvo, razvoj podeželja in okolje, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 12. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 135 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je perspektiva evropskega krožnega gospodarstva pomembna za sistemsko konkurenčnost EU, če temelji na evropski strateški viziji, ki jo deli ves delovni svet, vlade, delodajalci in delavci, potrošniki ter zakonodajni in regulativni organi na različnih ravneh. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) meni, da je perspektiva evropskega krožnega gospodarstva pomembna za sistemsko konkurenčnost EU, če temelji na evropski strateški viziji, ki jo deli ves delovni svet, vlade, delodajalci in delavci, potrošniki ter zakonodajni in regulativni organi na različnih ravneh.

| 1.2 | EESO je prepričan, da lahko prehod na krožno gospodarstvo odpre ugodne možnosti za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020: postane lahko gonilo rasti, ustvarjanja delovnih mest ter zelenega znanja in spretnosti ter krepi zmogljivost trajnostnega upravljanja naravnih virov v okviru trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.2

EESO je prepričan, da lahko prehod na krožno gospodarstvo odpre ugodne možnosti za uresničitev ciljev strategije Evropa 2020: postane lahko gonilo rasti, ustvarjanja delovnih mest ter zelenega znanja in spretnosti ter krepi zmogljivost trajnostnega upravljanja naravnih virov v okviru trajnostnega in konkurenčnega gospodarstva.

| 1.3 | Odbor se zavzema za uvedbo pobude za izvedbo predhodne analize na evropski ravni, ki bi bila participativna in katere cilj bi bil opredeliti skupno vizijo vseh javnih in zasebnih akterjev glede priprave skladnih in učinkovitih politik ter instrumentov – na ravni EU, držav in regij – za soglasen prehod na krožno gospodarstvo, ki bi dali tudi konkreten impulz programu za okolju prijazne inovacije. Podpreti je treba mrežo akterjev civilne družbe, ki se zavzemajo za prehod na krožno gospodarstvo. Odbor bi lahko dejavno spodbujal takšne mreže in tudi preučil možnost vzpostavitve in upravljanja evropske platforme za krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.3

Odbor se zavzema za uvedbo pobude za izvedbo predhodne analize na evropski ravni, ki bi bila participativna in katere cilj bi bil opredeliti skupno vizijo vseh javnih in zasebnih akterjev glede priprave skladnih in učinkovitih politik ter instrumentov – na ravni EU, držav in regij – za soglasen prehod na krožno gospodarstvo, ki bi dali tudi konkreten impulz programu za okolju prijazne inovacije. Podpreti je treba mrežo akterjev civilne družbe, ki se zavzemajo za prehod na krožno gospodarstvo. Odbor bi lahko dejavno spodbujal takšne mreže in tudi preučil možnost vzpostavitve in upravljanja evropske platforme za krožno gospodarstvo.

| 1.4 | Hkrati EESO meni, da je bistveno začeti strukturirani dialog o posameznih sektorjih, v katerih se uvajajo pilotni projekti podpore eksperimentiranju, ki prevzemajo vodilno vlogo in kažejo potencial za bolj trajnostne prakse, pri katerih bi polno sodelovale potrošniške organizacije, mikro in mala podjetja ter socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.4

Hkrati EESO meni, da je bistveno začeti strukturirani dialog o posameznih sektorjih, v katerih se uvajajo pilotni projekti podpore eksperimentiranju, ki prevzemajo vodilno vlogo in kažejo potencial za bolj trajnostne prakse, pri katerih bi polno sodelovale potrošniške organizacije, mikro in mala podjetja ter socialno gospodarstvo.

| 1.5 | Odbor meni, da je nujno s pomočjo analize stroškov in koristi ugotoviti, kateri akterji naj bi nosili breme sistemske preobrazbe obrti, trgovine, distribucije in potrošnje, v primeru opustitve sistema načrtovane zastarelosti v prid novih oblik uporabe in potrošnje pri izdelkih in sestavnih delih, ki kolikor dolgo je možno ohranjajo svojo dodano vrednost in možnost ponovne uporabe. |
| --- | --- |

1.5

Odbor meni, da je nujno s pomočjo analize stroškov in koristi ugotoviti, kateri akterji naj bi nosili breme sistemske preobrazbe obrti, trgovine, distribucije in potrošnje, v primeru opustitve sistema načrtovane zastarelosti v prid novih oblik uporabe in potrošnje pri izdelkih in sestavnih delih, ki kolikor dolgo je možno ohranjajo svojo dodano vrednost in možnost ponovne uporabe.

| 1.6 | Odbor meni, da prehod na nov model krožnega gospodarstva, ki zajema ponovno predelavo in ponovno potrošnjo, ne more potekati ločeno od splošnega razširjanja metodologij, povezanih z „družbeno odgovornim ozemljem“, ki omogočajo razvijati skupno inovativno in participativno kulturo. |
| --- | --- |

1.6

Odbor meni, da prehod na nov model krožnega gospodarstva, ki zajema ponovno predelavo in ponovno potrošnjo, ne more potekati ločeno od splošnega razširjanja metodologij, povezanih z „družbeno odgovornim ozemljem“, ki omogočajo razvijati skupno inovativno in participativno kulturo.

| 1.7 | EESO meni, da mora EU predvideti možnost, da se v skladu z vnaprej določenimi merili opredeli znatno število jasno določenih inovacijam naklonjenih območij – pametnih mest, prostih pristaniških območij, območnih grozdov, zelenih sporazumov – kjer bo mogoče preskušati proces prehoda na krožno gospodarstvo tudi na podlagi pozitivnih izkušenj evropskih instrumentov, kot je Konvencija županov. |
| --- | --- |

1.7

EESO meni, da mora EU predvideti možnost, da se v skladu z vnaprej določenimi merili opredeli znatno število jasno določenih inovacijam naklonjenih območij – pametnih mest, prostih pristaniških območij, območnih grozdov, zelenih sporazumov – kjer bo mogoče preskušati proces prehoda na krožno gospodarstvo tudi na podlagi pozitivnih izkušenj evropskih instrumentov, kot je Konvencija županov.

| 1.8 | EESO torej z naklonjenostjo sprejema predloge Zelenega akcijskega načrta za mala in srednje velika podjetja ter Pobude za zelena delovna mesta, obžaluje pa pomanjkanje konkretnih ukrepov in praktičnih navodil, s katerimi bi MSP pomagali, da bi postala trajnejša in okolju bolj prijazna. Poleg tega se zavzema za to, da načelo „najprej pomisli na male“, ki je v skladu z Aktom za mala podjetja, postane osrednji element akcijskega načrta. |
| --- | --- |

1.8

EESO torej z naklonjenostjo sprejema predloge Zelenega akcijskega načrta za mala in srednje velika podjetja ter Pobude za zelena delovna mesta, obžaluje pa pomanjkanje konkretnih ukrepov in praktičnih navodil, s katerimi bi MSP pomagali, da bi postala trajnejša in okolju bolj prijazna. Poleg tega se zavzema za to, da načelo „najprej pomisli na male“, ki je v skladu z Aktom za mala podjetja, postane osrednji element akcijskega načrta.

| 1.9 | EESO še posebej poudarja, da je aktivna vloga socialnih partnerjev in civilne družbe temeljnega pomena za oblikovanje, izvajanje in spremljanje nacionalnih politik trajnostnega razvoja ter za prehod na krožno gospodarstvo z visoko okoljsko trajnostjo, močnim ustanavljanjem podjetij in visoke stopnje zelenih zaposlitev. |
| --- | --- |

1.9

EESO še posebej poudarja, da je aktivna vloga socialnih partnerjev in civilne družbe temeljnega pomena za oblikovanje, izvajanje in spremljanje nacionalnih politik trajnostnega razvoja ter za prehod na krožno gospodarstvo z visoko okoljsko trajnostjo, močnim ustanavljanjem podjetij in visoke stopnje zelenih zaposlitev.

| 1.10 | EESO meni, da je treba okrepiti predlagane ukrepe za zapolnitev sedanjih vrzeli na področju „zelenega“ znanja in spretnosti z učinkovito in usmerjeno rabo strukturnih skladov – zlasti Evropskega socialnega sklada, Sklada za regionalni razvoj ter skladov za kmetijstvo in ribištvo – in inovativnih instrumentov, kot so Obzorje 2020, COSME in LIFE, pa tudi z instrumenti EIB za zeleno mikrofinanciranje. |
| --- | --- |

1.10

EESO meni, da je treba okrepiti predlagane ukrepe za zapolnitev sedanjih vrzeli na področju „zelenega“ znanja in spretnosti z učinkovito in usmerjeno rabo strukturnih skladov – zlasti Evropskega socialnega sklada, Sklada za regionalni razvoj ter skladov za kmetijstvo in ribištvo – in inovativnih instrumentov, kot so Obzorje 2020, COSME in LIFE, pa tudi z instrumenti EIB za zeleno mikrofinanciranje.

| 1.10.1 | Prav tako bi bilo dobro:






  — | opredeliti možnosti za trajne zaposlitve, ki jih ni mogoče preseliti na druge lokacije, |
| --- | --- | --- |

1.10.1

Prav tako bi bilo dobro:

—

opredeliti možnosti za trajne zaposlitve, ki jih ni mogoče preseliti na druge lokacije,

| — | ščititi pravičnost in trajnost procesa ter se izogniti tveganjem energetskega pomanjkanja in negotovosti, s pomočjo strukturiranega socialnega dialoga na različnih ravneh, vpetega v okvir skupne strateške vizije, |
| --- | --- |

—

ščititi pravičnost in trajnost procesa ter se izogniti tveganjem energetskega pomanjkanja in negotovosti, s pomočjo strukturiranega socialnega dialoga na različnih ravneh, vpetega v okvir skupne strateške vizije,

| — | izvajati dejavnosti ozaveščanja in usmerjanja, ki bi jih razvili skupaj s socialnimi partnerji, |
| --- | --- |

—

izvajati dejavnosti ozaveščanja in usmerjanja, ki bi jih razvili skupaj s socialnimi partnerji,

| — | skrbeti za tesno interakcijo med svetom dela ter svetom izobraževanja in usposabljanja ter pri tem izkoristiti socialne sile. |
| --- | --- |

—

skrbeti za tesno interakcijo med svetom dela ter svetom izobraževanja in usposabljanja ter pri tem izkoristiti socialne sile.

| 1.11 | EESO je prepričan, da soglasen in participativen prehod na evropsko krožno gospodarstvo lahko mikro, malim in srednje velikim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu odpre številne možnosti ter postane pomembno gonilo rasti, tako na notranjem kot na mednarodnem trgu. Zato je treba dati prednost:






  — | krepitvi in splošni uporabi prostovoljnega mehanizma okoljske revizije podjetja, |
| --- | --- | --- |

1.11

EESO je prepričan, da soglasen in participativen prehod na evropsko krožno gospodarstvo lahko mikro, malim in srednje velikim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu odpre številne možnosti ter postane pomembno gonilo rasti, tako na notranjem kot na mednarodnem trgu. Zato je treba dati prednost:

—

krepitvi in splošni uporabi prostovoljnega mehanizma okoljske revizije podjetja,

| — | izboljšanju dostopa do posojil, zlasti s sistemi jamstev, |
| --- | --- |

—

izboljšanju dostopa do posojil, zlasti s sistemi jamstev,

| — | financiranju ekoloških inovacij mikro in mini podjetij, zlasti v okviru projektov prikazovanja sistemskih ekološko inovativnih rešitev, |
| --- | --- |

—

financiranju ekoloških inovacij mikro in mini podjetij, zlasti v okviru projektov prikazovanja sistemskih ekološko inovativnih rešitev,

| — | krepitvi usposabljanja za podjetništvo in mentorstev v podjetjih, |
| --- | --- |

—

krepitvi usposabljanja za podjetništvo in mentorstev v podjetjih,

| — | podpori evropskemu krožnemu trgu materialov, sestavin in vmesnih proizvodov, zlasti z uvedbo krožnega eBay na podlagi evropskih in mednarodnih standardov glede tehnologije in predpisov, tudi s ciljem, da se v Evropi ustalijo ti prvotni in drugotni viri, ki lahko pomenijo dragocen element varnosti dobave in trgovinskih bilanc. |
| --- | --- |

—

podpori evropskemu krožnemu trgu materialov, sestavin in vmesnih proizvodov, zlasti z uvedbo krožnega eBay na podlagi evropskih in mednarodnih standardov glede tehnologije in predpisov, tudi s ciljem, da se v Evropi ustalijo ti prvotni in drugotni viri, ki lahko pomenijo dragocen element varnosti dobave in trgovinskih bilanc.

| 1.12 | Odbor je prepričan, da si prehod na krožno gospodarstvo zasluži močno podporo, zlasti na evropski celini. Zato bi bilo treba:






  — | v srednjeročno revizijo strategije Evropa 2020 za trajnostno, pametno in vključujočo rast vnesti tak integrirani politični pristop, da bi lahko izkoristili gospodarski in zaposlitveni potencial, |
| --- | --- | --- |

1.12

Odbor je prepričan, da si prehod na krožno gospodarstvo zasluži močno podporo, zlasti na evropski celini. Zato bi bilo treba:

—

v srednjeročno revizijo strategije Evropa 2020 za trajnostno, pametno in vključujočo rast vnesti tak integrirani politični pristop, da bi lahko izkoristili gospodarski in zaposlitveni potencial,

| — | usmeriti pozornost v nove ideje in/ali zelo inovativne sektorje, ki so sposobni uvesti tehnologijo v prakso, ter tako izkoristiti obstoječe tehnologije in vključiti trajnostne socialne inovacije, |
| --- | --- |

—

usmeriti pozornost v nove ideje in/ali zelo inovativne sektorje, ki so sposobni uvesti tehnologijo v prakso, ter tako izkoristiti obstoječe tehnologije in vključiti trajnostne socialne inovacije,

| — | politično-zakonodajni pristop na različnih ravneh – EU, državni in lokalni – spremeniti iz pristopa, ki temelji na prepovedih, v proaktiven pristop, tudi s pričakovano objavo Bele knjige EU o krožnem gospodarstvu, zaposlovanju in rasti ter s številnimi s tem povezanimi instrumenti in politikami. |
| --- | --- |

—

politično-zakonodajni pristop na različnih ravneh – EU, državni in lokalni – spremeniti iz pristopa, ki temelji na prepovedih, v proaktiven pristop, tudi s pričakovano objavo Bele knjige EU o krožnem gospodarstvu, zaposlovanju in rasti ter s številnimi s tem povezanimi instrumenti in politikami.

2.   Uvod

| 2.1 | Pojem krožnega gospodarstva je nasprotje linearnega gospodarstva („vzemi-izdelaj-uporabljaj-zavrzi“) in se je porodil iz potrebe po trajnostni rasti, s ciljem, da izdelki čim dlje ohranijo dodano vrednost, sestavine pa čim več možnosti za nadaljnjo uporabo v proizvodnji, s čimer se vse bolj zmanjšuje nastajanje in odlaganje odpadkov ter pritisk na okolje. |
| --- | --- |

2.1

Pojem krožnega gospodarstva je nasprotje linearnega gospodarstva („vzemi-izdelaj-uporabljaj-zavrzi“) in se je porodil iz potrebe po trajnostni rasti, s ciljem, da izdelki čim dlje ohranijo dodano vrednost, sestavine pa čim več možnosti za nadaljnjo uporabo v proizvodnji, s čimer se vse bolj zmanjšuje nastajanje in odlaganje odpadkov ter pritisk na okolje.

| 2.2 | McKinsey ugotavlja, da se na koncu linearne poti „pridobivanje-proizvodnja-potrošnja-odpadki“ zavrže med 60 in 80 % virov. V svetu, kjer 3 milijarde potrošnikov spada v srednji razred, to ni več vzdržno. |
| --- | --- |

2.2

McKinsey ugotavlja, da se na koncu linearne poti „pridobivanje-proizvodnja-potrošnja-odpadki“ zavrže med 60 in 80 % virov. V svetu, kjer 3 milijarde potrošnikov spada v srednji razred, to ni več vzdržno.

| 2.3 | Prehod na krožno gospodarstvo zahteva korenito spremembo miselnosti proizvajalcev, delavcev, potrošnikov in državljanov glede rabe virov in surovin, zasnove izdelkov, tržnih in podjetniških vzorcev, pa tudi raziskovanje novih načinov predelave odpadkov v vire. |
| --- | --- |

2.3

Prehod na krožno gospodarstvo zahteva korenito spremembo miselnosti proizvajalcev, delavcev, potrošnikov in državljanov glede rabe virov in surovin, zasnove izdelkov, tržnih in podjetniških vzorcev, pa tudi raziskovanje novih načinov predelave odpadkov v vire.

| 2.4 | Obstajajo tehnologije za sledenje materialom skozi njihovo celotno vrednostno verigo. Tudi viri postajajo vse bolj redki, s tem pa tudi blago vse dražje. Za potrošnike lahko posamična storitev postane zanimivejša od preprostega posedovanja nekega izdelka. |
| --- | --- |

2.4

Obstajajo tehnologije za sledenje materialom skozi njihovo celotno vrednostno verigo. Tudi viri postajajo vse bolj redki, s tem pa tudi blago vse dražje. Za potrošnike lahko posamična storitev postane zanimivejša od preprostega posedovanja nekega izdelka.

| 2.5 | Takšen model zelene rasti zahteva ne le pravo kulturno revolucijo, ki jo spremlja močan inovativni in raziskovalni zagon, temveč tudi veliko vlaganj v tehnologijo, izobraževanje, organizacijo in usposabljanje za nove strokovne profile, nove metode financiranja ter ustrezne politike. |
| --- | --- |

2.5

Takšen model zelene rasti zahteva ne le pravo kulturno revolucijo, ki jo spremlja močan inovativni in raziskovalni zagon, temveč tudi veliko vlaganj v tehnologijo, izobraževanje, organizacijo in usposabljanje za nove strokovne profile, nove metode financiranja ter ustrezne politike.

| 2.6 | Celostni politični pristop je bistvenega pomena za izkoristek zaposlitvenega potenciala, ki temelji na ustrezni dostopnosti novih profilov, ter za soočanje z izzivi prehoda na gospodarstvo z nelinearnim ciklom, pospešiti pa je treba tudi komunikacijo o tem, zato da bi se lahko soočili s kompleksnostjo velikih izzivov, ki so v igri, vključno z novimi izobraževalnimi, delovnimi in organizacijskimi vzorci. |
| --- | --- |

2.6

Celostni politični pristop je bistvenega pomena za izkoristek zaposlitvenega potenciala, ki temelji na ustrezni dostopnosti novih profilov, ter za soočanje z izzivi prehoda na gospodarstvo z nelinearnim ciklom, pospešiti pa je treba tudi komunikacijo o tem, zato da bi se lahko soočili s kompleksnostjo velikih izzivov, ki so v igri, vključno z novimi izobraževalnimi, delovnimi in organizacijskimi vzorci.

| 2.7 | Da bi poskrbeli za konkurenčnost industrije EU v prihodnosti, je bistveno okrepiti zmogljivosti za proizvodnjo trajnih proizvodov, ki zahteva manj surovin, energije in vode ter uporablja opuščene vire na lokalni ravni: zato bi bilo treba zasnovati in proizvajati izdelke, ki bi jih bilo mogoče ponovno uporabiti, popraviti, obnoviti in reciklirati, ter v ta namen organizirati funkcionalne storitve. |
| --- | --- |

2.7

Da bi poskrbeli za konkurenčnost industrije EU v prihodnosti, je bistveno okrepiti zmogljivosti za proizvodnjo trajnih proizvodov, ki zahteva manj surovin, energije in vode ter uporablja opuščene vire na lokalni ravni: zato bi bilo treba zasnovati in proizvajati izdelke, ki bi jih bilo mogoče ponovno uporabiti, popraviti, obnoviti in reciklirati, ter v ta namen organizirati funkcionalne storitve.

| 2.8 | Odpadke, ki nastanejo v določeni fazi proizvodnje, bi bilo treba predelati v vire za različne dejavnosti in morebiti kot gnojila za kmetije na tistem območju. Toploto pa bi lahko, namesto da jo zapravljamo, zbirali za druge namene, na primer za gretje stanovanj ali rastlinjakov. |
| --- | --- |

2.8

Odpadke, ki nastanejo v določeni fazi proizvodnje, bi bilo treba predelati v vire za različne dejavnosti in morebiti kot gnojila za kmetije na tistem območju. Toploto pa bi lahko, namesto da jo zapravljamo, zbirali za druge namene, na primer za gretje stanovanj ali rastlinjakov.

| 2.9 | Krožni model pomeni, da mora biti iz vsake tone materiala, vsakega džula energije, vsakega hektarja zemlje možno dobiti večjo dodano vrednost in večje koristi, in sicer z manjšo uporabo materialov, njihovo ponovno uporabo in recikliranjem. |
| --- | --- |

2.9

Krožni model pomeni, da mora biti iz vsake tone materiala, vsakega džula energije, vsakega hektarja zemlje možno dobiti večjo dodano vrednost in večje koristi, in sicer z manjšo uporabo materialov, njihovo ponovno uporabo in recikliranjem.

| 2.10 | Da bi imeli kar največ koristi od prehoda na krožno gospodarstvo, je potrebno: |
| --- | --- |

2.10

Da bi imeli kar največ koristi od prehoda na krožno gospodarstvo, je potrebno:

| 2.10.1 | odpraviti sistemske prepreke, ki ovirajo uporabo krožnih poslovnih modelov za MSP, učinkovito uporabljati materiale iz tokov odpadkov, imeti mreže za sektorsko in medsektorsko obveščanje, tudi na ravni EU; |
| --- | --- |

2.10.1

odpraviti sistemske prepreke, ki ovirajo uporabo krožnih poslovnih modelov za MSP, učinkovito uporabljati materiale iz tokov odpadkov, imeti mreže za sektorsko in medsektorsko obveščanje, tudi na ravni EU;

| 2.10.2 | usposabljati nove strokovne profile človeških virov za vodenje teh procesov, glede na to, da izobraževanje in usposabljanje za bolj zelena dela temelji na dobri temeljni izobrazbi, ki jo spremlja vseživljenjsko učenje, vključno z usposabljanjem, ki prispeva k ozaveščenosti glede okolja (1); |
| --- | --- |

2.10.2

usposabljati nove strokovne profile človeških virov za vodenje teh procesov, glede na to, da izobraževanje in usposabljanje za bolj zelena dela temelji na dobri temeljni izobrazbi, ki jo spremlja vseživljenjsko učenje, vključno z usposabljanjem, ki prispeva k ozaveščenosti glede okolja (1);

| 2.10.3 | imeti na voljo ustrezne finančne instrumente, kot so Obzorje 2020, strukturni skladi, EIB in javno-zasebna partnerstva, zlasti za raziskave in inovacije, krepitev zmogljivosti ter analizo trga; |
| --- | --- |

2.10.3

imeti na voljo ustrezne finančne instrumente, kot so Obzorje 2020, strukturni skladi, EIB in javno-zasebna partnerstva, zlasti za raziskave in inovacije, krepitev zmogljivosti ter analizo trga;

| 2.10.4 | da organi različnih ravni poenostavijo in prilagodijo predpise – od zaščitnih sistemov do proaktivnih pristopov – ter tako olajšajo ustanavljanje in razvoj zelenih podjetij, ki ustvarjajo kvalificirana in trajnostna delovna mesta, v skladu z Aktom za mala podjetja; |
| --- | --- |

2.10.4

da organi različnih ravni poenostavijo in prilagodijo predpise – od zaščitnih sistemov do proaktivnih pristopov – ter tako olajšajo ustanavljanje in razvoj zelenih podjetij, ki ustvarjajo kvalificirana in trajnostna delovna mesta, v skladu z Aktom za mala podjetja;

| 2.10.5 | razvijati aktivno vlogo socialnih partnerjev in civilne družbe, ki je temeljnega pomena za oblikovanje, izvajanje in spremljanje nacionalnih politik trajnostnega razvoja ter prehoda na krožno gospodarstvo z visoko okoljsko trajnostjo in visoko stopnjo „zelenih“ zaposlitev; |
| --- | --- |

2.10.5

razvijati aktivno vlogo socialnih partnerjev in civilne družbe, ki je temeljnega pomena za oblikovanje, izvajanje in spremljanje nacionalnih politik trajnostnega razvoja ter prehoda na krožno gospodarstvo z visoko okoljsko trajnostjo in visoko stopnjo „zelenih“ zaposlitev;

| 2.10.6 | dati smernice in konkretno tehnično podporo mikro, malim in srednje velikim podjetjem ter zadrugam ter jim s pomočjo socialnih sil pojasniti, kako lahko svoje proizvodne postopke naredijo okolju prijazne: dati jim je treba nekakšno „škatlo z orodjem“ za nove poslovne modele ter predstaviti primere dobre prakse; |
| --- | --- |

2.10.6

dati smernice in konkretno tehnično podporo mikro, malim in srednje velikim podjetjem ter zadrugam ter jim s pomočjo socialnih sil pojasniti, kako lahko svoje proizvodne postopke naredijo okolju prijazne: dati jim je treba nekakšno „škatlo z orodjem“ za nove poslovne modele ter predstaviti primere dobre prakse;

| 2.10.7 | spodbujati kulturo dialoga in sodelovanja na delovnem mestu, s ciljem, da se viri bolj smotrno uporabljajo, da se zmanjša količina odpadkov, da se uporabljajo čistejše tehnologije in delovne metode, ki niso nevarne, in da se izboljša kakovost dela. |
| --- | --- |

2.10.7

spodbujati kulturo dialoga in sodelovanja na delovnem mestu, s ciljem, da se viri bolj smotrno uporabljajo, da se zmanjša količina odpadkov, da se uporabljajo čistejše tehnologije in delovne metode, ki niso nevarne, in da se izboljša kakovost dela.

| 2.11 | Okolju prijaznejša delovna mesta in spodbujanje zelenih zaposlitev tako v tradicionalnih kot v novih panogah so spodbuda za okoljsko vzdržno gospodarstvo, ki je konkurenčno in ima majhen ogljični odtis, pa tudi za bolj trajnostne načine potrošnje in proizvodnje, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

2.11

Okolju prijaznejša delovna mesta in spodbujanje zelenih zaposlitev tako v tradicionalnih kot v novih panogah so spodbuda za okoljsko vzdržno gospodarstvo, ki je konkurenčno in ima majhen ogljični odtis, pa tudi za bolj trajnostne načine potrošnje in proizvodnje, ki prispevajo k boju proti podnebnim spremembam.

| 2.12 | EESO se je imel že večkrat priliko spopasti s to obširno temo v različnih mnenjih (2), v katerih je, med drugim, poudaril naslednje:






  — | vsi bi se morali v polni meri zavedati dejstva, da smo pred novo industrijsko revolucijo, ki v središče razvoja postavlja kakovost življenja in okolja in terja nov, celostni pristop načrtovanja, proizvodnje, porabe, ohranjanja in upravljanja naravnih virov, |
| --- | --- | --- |

2.12

EESO se je imel že večkrat priliko spopasti s to obširno temo v različnih mnenjih (2), v katerih je, med drugim, poudaril naslednje:

—

vsi bi se morali v polni meri zavedati dejstva, da smo pred novo industrijsko revolucijo, ki v središče razvoja postavlja kakovost življenja in okolja in terja nov, celostni pristop načrtovanja, proizvodnje, porabe, ohranjanja in upravljanja naravnih virov,

| — | nujno je treba preiti z defenzivnega in reaktivnega na odločen in proaktiven pristop, |
| --- | --- |

—

nujno je treba preiti z defenzivnega in reaktivnega na odločen in proaktiven pristop,

| — | svojo podporo pobudam za razvoj politik EU na področju trajnostne proizvodnje in porabe, ki sta v celoti skladni z drugimi politikami EU in omogočajo, da bi morebitne težave spremenili v konkurenčne možnosti industrije EU, |
| --- | --- |

—

svojo podporo pobudam za razvoj politik EU na področju trajnostne proizvodnje in porabe, ki sta v celoti skladni z drugimi politikami EU in omogočajo, da bi morebitne težave spremenili v konkurenčne možnosti industrije EU,

| — | potrebo po resnem dialogu – ki vključuje institucije EU, nacionalne in regionalne oblasti, kakor tudi socialne partnerje – o možnostih za spremembe potrošniške dinamike ter splošnega gospodarskega in družbenega modela. |
| --- | --- |

—

potrebo po resnem dialogu – ki vključuje institucije EU, nacionalne in regionalne oblasti, kakor tudi socialne partnerje – o možnostih za spremembe potrošniške dinamike ter splošnega gospodarskega in družbenega modela.

| 2.12.1 | Velik del industrijskega napredka v zadnjih tridesetih letih izhaja iz zakonov in predpisov, ki so industriji naložili zmanjšanje onesnaževanja ter iskanje novih načinov za pretvorbo odpadkov v koristi. Treba bi bilo sprejeti nova fiskalna pravila, ki bi ustvarila ravnovesje med prihranki in rabo energije, ter ustrezne določbe, da bi industrija lahko prevzela odgovornost za celoten življenjski cikel proizvodov. |
| --- | --- |

2.12.1

Velik del industrijskega napredka v zadnjih tridesetih letih izhaja iz zakonov in predpisov, ki so industriji naložili zmanjšanje onesnaževanja ter iskanje novih načinov za pretvorbo odpadkov v koristi. Treba bi bilo sprejeti nova fiskalna pravila, ki bi ustvarila ravnovesje med prihranki in rabo energije, ter ustrezne določbe, da bi industrija lahko prevzela odgovornost za celoten življenjski cikel proizvodov.

| 2.13 | Poleg tega je EESO v svojem nedavnem mnenju poudaril, „da je za korenite in potrebne spremembe načinov proizvodnje in potrošnje temeljnega pomena, da se civilna družba vključi v celoten proces prehoda na vključujoče zeleno gospodarstvo in da se to dogaja na vseh ravneh, še posebej na sektorski in teritorialni ravni (evropski, nacionalni in regionalni)“ (3). |
| --- | --- |

2.13

Poleg tega je EESO v svojem nedavnem mnenju poudaril, „da je za korenite in potrebne spremembe načinov proizvodnje in potrošnje temeljnega pomena, da se civilna družba vključi v celoten proces prehoda na vključujoče zeleno gospodarstvo in da se to dogaja na vseh ravneh, še posebej na sektorski in teritorialni ravni (evropski, nacionalni in regionalni)“ (3).

| 2.14 | Evropski parlament je 12. decembra 2013 sprejel resolucijo Ekološke inovacije – delovna mesta in rast z okoljsko politiko
   (4), v kateri:






  — | med drugim poudarja dvojne okoljske in gospodarske koristi prehoda na zeleno trajnostno gospodarstvo v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest, |
| --- | --- | --- |

2.14

Evropski parlament je 12. decembra 2013 sprejel resolucijo Ekološke inovacije – delovna mesta in rast z okoljsko politiko
   (4), v kateri:

—

med drugim poudarja dvojne okoljske in gospodarske koristi prehoda na zeleno trajnostno gospodarstvo v smislu ustvarjanja trajnostnih delovnih mest,

| — | poudarja, da bi morale te priložnosti ustvariti kakovostna in trajnostna delovna mesta za kvalificirane in nekvalificirane delavce, |
| --- | --- |

—

poudarja, da bi morale te priložnosti ustvariti kakovostna in trajnostna delovna mesta za kvalificirane in nekvalificirane delavce,

| — | priporoča državam članicam, naj zagotovijo spodbude za podjetja, zlasti za mala in srednje velika podjetja, in tako bolj spodbudijo naložbe zasebnega sektorja v raziskave in razvoj. |
| --- | --- |

—

priporoča državam članicam, naj zagotovijo spodbude za podjetja, zlasti za mala in srednje velika podjetja, in tako bolj spodbudijo naložbe zasebnega sektorja v raziskave in razvoj.

| 2.15. | Oktobra 2011 je Odbor regij (OR) sprejel mnenje na lastno pobudo Evropa, gospodarna z viri, v katerem je OR podprl „ustanovitev tranzicijske platforme o učinkovitem izkoriščanju virov, ki bi vključevala različne akterje in bi morala prav tako vključiti oblikovalce politik z različnih upravnih ravni, vključno z regionalno in lokalno ravnjo“. |
| --- | --- |

2.15.

Oktobra 2011 je Odbor regij (OR) sprejel mnenje na lastno pobudo Evropa, gospodarna z viri, v katerem je OR podprl „ustanovitev tranzicijske platforme o učinkovitem izkoriščanju virov, ki bi vključevala različne akterje in bi morala prav tako vključiti oblikovalce politik z različnih upravnih ravni, vključno z regionalno in lokalno ravnjo“.

3.   Splošne ugotovitve

| 3.1 | Odbor je izraža zadovoljstvo, da je bil v okviru procesa prehajanja na krožno gospodarstvo predstavljen sveženj o krožnem gospodarstvu, zlasti obe pobudi, ki se nanašata na zeleno gospodarstvo in načrt za razvoj MSP, ki sta predmet tega mnenja. |
| --- | --- |

3.1

Odbor je izraža zadovoljstvo, da je bil v okviru procesa prehajanja na krožno gospodarstvo predstavljen sveženj o krožnem gospodarstvu, zlasti obe pobudi, ki se nanašata na zeleno gospodarstvo in načrt za razvoj MSP, ki sta predmet tega mnenja.

| 3.2 | Hkrati pa EESO izraža zaskrbljenost nad takšnimi pobudami – zlasti akcijskim načrtom za MSP – ki vsebujejo veliko informacij, ne pa konkretnih ukrepov in praktičnih navodil za MSP in vpletene proizvodnje o tem, kako učinkoviteje doseči okolju prijaznejše proizvodne postopke ter storitve, z omejenimi stroški in kvalitetnejšimi zaposlitvami ter brez padca konkurenčnosti. |
| --- | --- |

3.2

Hkrati pa EESO izraža zaskrbljenost nad takšnimi pobudami – zlasti akcijskim načrtom za MSP – ki vsebujejo veliko informacij, ne pa konkretnih ukrepov in praktičnih navodil za MSP in vpletene proizvodnje o tem, kako učinkoviteje doseči okolju prijaznejše proizvodne postopke ter storitve, z omejenimi stroški in kvalitetnejšimi zaposlitvami ter brez padca konkurenčnosti.

| 3.3 | Po mnenju EESO prehod na krožno gospodarstvo ni mogoč brez sodelovanja proizvodnega sektorja, delavcev in potrošnikov, pa tudi političnih oblasti in javnih uprav na različnih ravneh, začenši z ravnjo EU, ki bi morale preiti od pristopa, ki temelji na prepovedih, na skladen in proaktiven pristop podpore prehodu, tudi z uporabo „zelenih“ poglavij v vseh sistemih javnih naročil. |
| --- | --- |

3.3

Po mnenju EESO prehod na krožno gospodarstvo ni mogoč brez sodelovanja proizvodnega sektorja, delavcev in potrošnikov, pa tudi političnih oblasti in javnih uprav na različnih ravneh, začenši z ravnjo EU, ki bi morale preiti od pristopa, ki temelji na prepovedih, na skladen in proaktiven pristop podpore prehodu, tudi z uporabo „zelenih“ poglavij v vseh sistemih javnih naročil.

| 3.4 | Pravzaprav ne gre zgolj za nove proizvodne koncepte in posledično potrebo podjetnikov in delavcev po pridobivanju novih znanj in spretnosti, razvijanju organizacijskih sistemov in inovativnih trgov, ampak tudi in morda predvsem, nove industrijske kulture in kulture storitev, pa tudi zakonodajne in upravne kulture. |
| --- | --- |

3.4

Pravzaprav ne gre zgolj za nove proizvodne koncepte in posledično potrebo podjetnikov in delavcev po pridobivanju novih znanj in spretnosti, razvijanju organizacijskih sistemov in inovativnih trgov, ampak tudi in morda predvsem, nove industrijske kulture in kulture storitev, pa tudi zakonodajne in upravne kulture.

| 3.5 | Odbor se odločno zavzema za to, da se v okviru pobude Obzorje 2020 uvede pomembna pobuda za izvedbo predhodne analize na evropski ravni, ki bi bila participativna in katere cilj bi bil opredeliti skupno vizijo vseh javnih in zasebnih akterjev glede priprave skladnih in učinkovitih politik in instrumentov – na ravni EU, držav in regij – za soglasen in skladen prehod na krožno gospodarstvo, ki gre še dalj od pozitivnih prizadevanj evropske platforme za učinkovito rabo virov, z namenom: |
| --- | --- |

3.5

Odbor se odločno zavzema za to, da se v okviru pobude Obzorje 2020 uvede pomembna pobuda za izvedbo predhodne analize na evropski ravni, ki bi bila participativna in katere cilj bi bil opredeliti skupno vizijo vseh javnih in zasebnih akterjev glede priprave skladnih in učinkovitih politik in instrumentov – na ravni EU, držav in regij – za soglasen in skladen prehod na krožno gospodarstvo, ki gre še dalj od pozitivnih prizadevanj evropske platforme za učinkovito rabo virov, z namenom:

| 3.5.1 | vključevanja državljanov, delavcev, potrošnikov in podjetij v spodbujanje ustreznega ravnanja in ukrepanja, tudi posameznikov, s pomočjo posebnih inovativnih instrumentov za spodbujanje; |
| --- | --- |

3.5.1

vključevanja državljanov, delavcev, potrošnikov in podjetij v spodbujanje ustreznega ravnanja in ukrepanja, tudi posameznikov, s pomočjo posebnih inovativnih instrumentov za spodbujanje;

| 3.5.2 | spodbujanja okoljske in socialne trajnosti ter inovativnosti in vlaganja v človeški, socialni in okoljski kapital s pomočjo evropskih finančnih okvirov in predpisov; |
| --- | --- |

3.5.2

spodbujanja okoljske in socialne trajnosti ter inovativnosti in vlaganja v človeški, socialni in okoljski kapital s pomočjo evropskih finančnih okvirov in predpisov;

| 3.5.3 | vzpostavitve skladnega in poenostavljenega institucionalnega okvira, v katerem bi podjetja, delavci, vlagatelji in potrošniki lahko aktivno sodelovali v procesu prehoda; |
| --- | --- |

3.5.3

vzpostavitve skladnega in poenostavljenega institucionalnega okvira, v katerem bi podjetja, delavci, vlagatelji in potrošniki lahko aktivno sodelovali v procesu prehoda;

| 3.5.4 | zagotavljanja ustrezne finančne podpore EU, držav in lokalnih oblasti ter lajšanja dostopa do kreditov, zlasti za mikro podjetja; |
| --- | --- |

3.5.4

zagotavljanja ustrezne finančne podpore EU, držav in lokalnih oblasti ter lajšanja dostopa do kreditov, zlasti za mikro podjetja;

| 3.5.5 | spodbujanja usmerjenih ukrepov davčnih spodbud, inovativnih javno-zasebnih partnerstev in politik „zelenih“ javnih naročil ter razširjanja primerov najboljše prakse, s ciljem lajšati dostop do gospodarskih priložnosti ter spremeniti trge dela v bolj vključujoče, obenem pa ohranjati vire na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

3.5.5

spodbujanja usmerjenih ukrepov davčnih spodbud, inovativnih javno-zasebnih partnerstev in politik „zelenih“ javnih naročil ter razširjanja primerov najboljše prakse, s ciljem lajšati dostop do gospodarskih priložnosti ter spremeniti trge dela v bolj vključujoče, obenem pa ohranjati vire na lokalni in regionalni ravni;

| 3.5.6 | ustvarjanja trajnostne interakcije med delovnim in podjetniškim svetom ter svetom izobraževanja in usposabljanja, ki se nanaša na proizvodnjo, potrošnjo in zelene zaposlitve (5); |
| --- | --- |

3.5.6

ustvarjanja trajnostne interakcije med delovnim in podjetniškim svetom ter svetom izobraževanja in usposabljanja, ki se nanaša na proizvodnjo, potrošnjo in zelene zaposlitve (5);

| 3.5.7 | nudenja pomoči in mentorstva mikro, majhnim in srednje velikim podjetjem z evropskimi omrežji in centri odličnosti za razvijanje znanj, sposobnosti ter trgov, zlasti pa s finančno podporo in podporo pri usposabljanju. |
| --- | --- |

3.5.7

nudenja pomoči in mentorstva mikro, majhnim in srednje velikim podjetjem z evropskimi omrežji in centri odličnosti za razvijanje znanj, sposobnosti ter trgov, zlasti pa s finančno podporo in podporo pri usposabljanju.

| 3.6 | Hkrati EESO meni, da je bistveno začeti strukturirani dialog o posameznih sektorjih, v katerih se uvajajo pilotni projekti podpore eksperimentiranju, ki prevzemajo vodilno vlogo in odražajo potencial za bolj trajnostne prakse, pri katerih bi polno sodelovale socialne sile potrošniških organizacij, mikro in majhnih podjetij ter socialno gospodarstvo. |
| --- | --- |

3.6

Hkrati EESO meni, da je bistveno začeti strukturirani dialog o posameznih sektorjih, v katerih se uvajajo pilotni projekti podpore eksperimentiranju, ki prevzemajo vodilno vlogo in odražajo potencial za bolj trajnostne prakse, pri katerih bi polno sodelovale socialne sile potrošniških organizacij, mikro in majhnih podjetij ter socialno gospodarstvo.

| 3.7 | Po mnenju Odbora bi bilo dobro pred ukrepi za ustvarjanje novih dostojnih in trajnostnih zelenih zaposlitev in za razvoj zelenih akcijskih načrtov za MSP začeti načrt boja proti načrtovanemu zastaranju proizvodov. |
| --- | --- |

3.7

Po mnenju Odbora bi bilo dobro pred ukrepi za ustvarjanje novih dostojnih in trajnostnih zelenih zaposlitev in za razvoj zelenih akcijskih načrtov za MSP začeti načrt boja proti načrtovanemu zastaranju proizvodov.

| 3.8 | Stroškov proizvodnih verig za recikliranje in ponovno uporabo ter kakovosti in stalnosti tako nastalih delovnih mest ne bi smeli omejevati zgolj kot vidik okoljske politike; ti zahtevajo kompleksne sisteme proaktivnega upravljanja ter celostne posege v številnih strateških sektorjih, kot so vprašanja, povezana s potrošniki, prevozi, kmetijstvom in energijo (6). |
| --- | --- |

3.8

Stroškov proizvodnih verig za recikliranje in ponovno uporabo ter kakovosti in stalnosti tako nastalih delovnih mest ne bi smeli omejevati zgolj kot vidik okoljske politike; ti zahtevajo kompleksne sisteme proaktivnega upravljanja ter celostne posege v številnih strateških sektorjih, kot so vprašanja, povezana s potrošniki, prevozi, kmetijstvom in energijo (6).

| 3.9 | Inovativnost na trgih recikliranih materialov mora imeti možnost računati na prenovljen in skladen evropski ureditveni okvir, ki omogoča uskladiti inovativnost in uporabnost izdelka, za razliko od sedanjih tokov predelave odpadnih materialov ter odvoza sestavnih delov v države, kjer so stroški dela nizki in v katerih namenjajo kaj malo pozornosti varnosti in zdravju delavcev (7). |
| --- | --- |

3.9

Inovativnost na trgih recikliranih materialov mora imeti možnost računati na prenovljen in skladen evropski ureditveni okvir, ki omogoča uskladiti inovativnost in uporabnost izdelka, za razliko od sedanjih tokov predelave odpadnih materialov ter odvoza sestavnih delov v države, kjer so stroški dela nizki in v katerih namenjajo kaj malo pozornosti varnosti in zdravju delavcev (7).

| 3.10 | Odbor meni, da prehod na nov model krožnega gospodarstva, ki zajema ponovno predelavo in ponovno potrošnjo, ne more potekati ločeno od splošnega razširjanja koncepta „družbeno odgovornega območja“. |
| --- | --- |

3.10

Odbor meni, da prehod na nov model krožnega gospodarstva, ki zajema ponovno predelavo in ponovno potrošnjo, ne more potekati ločeno od splošnega razširjanja koncepta „družbeno odgovornega območja“.

4.   Krožno gospodarstvo in ustvarjanje delovnih mest

| 4.1 | EESO meni, da predlagani ukrepi za odpravo vrzeli na področju „zelenih“ znanj in spretnosti niso dovolj: izmenjava primerov dobre prakse med obstoječimi omrežji ni dovolj za boljše ocenjevanje razvoja na področju znanja in spretnosti ter zaposlitev. EESO meni, da bi boljša evropska opredelitev „zelenih“ znanj in spretnosti ter zaposlitev – tudi za to, da bi se izboljšali statistični podatki – pri kateri bi sodelovali socialni partnerji, MSP ter socialno gospodarstvo, omogočila jasnejše analize ter bolj ciljno usmerjene dejavnosti predvidevanja, ne le za nove poklicne profila, ampak tudi za prestrukturiranje zastarelih profilov – tudi z vidika prožne varnosti in okvira kakovosti Evropske unije (8). |
| --- | --- |

4.1

EESO meni, da predlagani ukrepi za odpravo vrzeli na področju „zelenih“ znanj in spretnosti niso dovolj: izmenjava primerov dobre prakse med obstoječimi omrežji ni dovolj za boljše ocenjevanje razvoja na področju znanja in spretnosti ter zaposlitev. EESO meni, da bi boljša evropska opredelitev „zelenih“ znanj in spretnosti ter zaposlitev – tudi za to, da bi se izboljšali statistični podatki – pri kateri bi sodelovali socialni partnerji, MSP ter socialno gospodarstvo, omogočila jasnejše analize ter bolj ciljno usmerjene dejavnosti predvidevanja, ne le za nove poklicne profila, ampak tudi za prestrukturiranje zastarelih profilov – tudi z vidika prožne varnosti in okvira kakovosti Evropske unije (8).

| 4.2 | EESO meni, da bi z učinkovito in usmerjeno rabo strukturnih skladov in inovativnih instrumentov, kot so Obzorje 2020, COSME in LIFE, pa tudi z instrumenti EIB za zeleno mikrofinanciranje bistveno spodbudili kvalificirane zaposlitve, zlasti z osredotočenjem na manjša podjetja in socialno gospodarstvo ter v navezi s soglasnim postopkom predvidevanja, ki ga Odbor podpira.
  Zato je treba: |
| --- | --- |

4.2

EESO meni, da bi z učinkovito in usmerjeno rabo strukturnih skladov in inovativnih instrumentov, kot so Obzorje 2020, COSME in LIFE, pa tudi z instrumenti EIB za zeleno mikrofinanciranje bistveno spodbudili kvalificirane zaposlitve, zlasti z osredotočenjem na manjša podjetja in socialno gospodarstvo ter v navezi s soglasnim postopkom predvidevanja, ki ga Odbor podpira.

Zato je treba:

| 4.2.1 | opredeliti realne možnosti za trajne zaposlitve, ki jih ni možno preseliti na druge lokacije, na lokalni, sektorski in medsektorski ravni, do katerih lahko pride zaradi prehoda na krožno gospodarstvo, tudi zato, ker je za evropsko gospodarstvo nujna trajnostna rast, ki ustvarja zaposlitve; |
| --- | --- |

4.2.1

opredeliti realne možnosti za trajne zaposlitve, ki jih ni možno preseliti na druge lokacije, na lokalni, sektorski in medsektorski ravni, do katerih lahko pride zaradi prehoda na krožno gospodarstvo, tudi zato, ker je za evropsko gospodarstvo nujna trajnostna rast, ki ustvarja zaposlitve;

| 4.2.2 | ščititi pravičnost in trajnost procesa: prehod na krožno gospodarstvo ne bi smel povzročati težav glede socialne pravičnosti pri delavcih, mikro in mini podjetjih in v socialnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

4.2.2

ščititi pravičnost in trajnost procesa: prehod na krožno gospodarstvo ne bi smel povzročati težav glede socialne pravičnosti pri delavcih, mikro in mini podjetjih in v socialnem gospodarstvu;

| 4.2.3 | vzpostaviti strukturiran socialni dialog na različnih ravneh, ki bo v celoti zajet v skupno opredelitev in pojmovanje strateške vizije in celostnih politik, da bi imelo krožno gospodarstvo sočasno na voljo poklicna znanja in spretnosti ter delovno silo, ki jih potrebuje za svoj razvoj; |
| --- | --- |

4.2.3

vzpostaviti strukturiran socialni dialog na različnih ravneh, ki bo v celoti zajet v skupno opredelitev in pojmovanje strateške vizije in celostnih politik, da bi imelo krožno gospodarstvo sočasno na voljo poklicna znanja in spretnosti ter delovno silo, ki jih potrebuje za svoj razvoj;

| 4.2.4 | zagotoviti tesno interakcijo med svetom dela ter svetom izobraževanja in usposabljanja, zato da bi se znanja in spretnosti razvijale dobro v stabilnem sistemu usposabljanja ter tehničnega in strokovnega izobraževanja, ki neposredno vključuje socialne akterje (9). |
| --- | --- |

4.2.4

zagotoviti tesno interakcijo med svetom dela ter svetom izobraževanja in usposabljanja, zato da bi se znanja in spretnosti razvijale dobro v stabilnem sistemu usposabljanja ter tehničnega in strokovnega izobraževanja, ki neposredno vključuje socialne akterje (9).

5.   Zeleni akcijski načrt za MSP

| 5.1 | EESO je prepričan, da prehod na evropsko krožno gospodarstvo lahko mikro, malim in srednje velikim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu odpre številne možnosti ter postane pomembno gonilo rasti, tako na notranjem kot na mednarodnem trgu, lahko pa okrepi tudi njihove zmogljivosti za trajnostno upravljanje z naravnimi viri ter ustvarjanje novih delovnih mest za kvalificirane delavce. |
| --- | --- |

5.1

EESO je prepričan, da prehod na evropsko krožno gospodarstvo lahko mikro, malim in srednje velikim podjetjem ter socialnemu gospodarstvu odpre številne možnosti ter postane pomembno gonilo rasti, tako na notranjem kot na mednarodnem trgu, lahko pa okrepi tudi njihove zmogljivosti za trajnostno upravljanje z naravnimi viri ter ustvarjanje novih delovnih mest za kvalificirane delavce.

| 5.2 | Odbor se zavzema za to, da Zeleni akcijski načrt za MSP skozi ves zakonodajni postopek in med izvajanjem upošteva in promovira načelo „najprej pomisli na male“ in da se posebna pozornost nameni zakonodaji o učinkovitosti virov, v skladu z Aktom za mala podjetja, ter da se uporabi „test MSP“ kot ključni dejavnik procesa prehoda na krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

5.2

Odbor se zavzema za to, da Zeleni akcijski načrt za MSP skozi ves zakonodajni postopek in med izvajanjem upošteva in promovira načelo „najprej pomisli na male“ in da se posebna pozornost nameni zakonodaji o učinkovitosti virov, v skladu z Aktom za mala podjetja, ter da se uporabi „test MSP“ kot ključni dejavnik procesa prehoda na krožno gospodarstvo.

| 5.3 | EESO meni, da je treba nato preoblikovati instrumente podpore najmanjšim podjetjem in socialnemu gospodarstvu, glede na to, da so predhodni instrumenti, kot je bil Akcijski načrt za ekoinovacije, dosegli le majhne rezultate. |
| --- | --- |

5.3

EESO meni, da je treba nato preoblikovati instrumente podpore najmanjšim podjetjem in socialnemu gospodarstvu, glede na to, da so predhodni instrumenti, kot je bil Akcijski načrt za ekoinovacije, dosegli le majhne rezultate.

| 5.4 | Odbor meni, da bi bilo treba dati prednost naslednjim izmed 34 ukrepov, naštetih v priloženem delovnem dokumentu Komisije (10): |
| --- | --- |

5.4

Odbor meni, da bi bilo treba dati prednost naslednjim izmed 34 ukrepov, naštetih v priloženem delovnem dokumentu Komisije (10):

| 5.4.1 | krepitvi in splošni uporabi prostovoljnega mehanizma poskusne okoljske revizije MSP, da bi z evropskimi subvencijami obsežno preverili okoljske tehnologije (ETV – Environmental technologies verification), povezane z ekozasnovo in postopkom, zaradi morebitne dodelitve „zelene“ oznake EU (vrste Ecolabel II); |
| --- | --- |

5.4.1

krepitvi in splošni uporabi prostovoljnega mehanizma poskusne okoljske revizije MSP, da bi z evropskimi subvencijami obsežno preverili okoljske tehnologije (ETV – Environmental technologies verification), povezane z ekozasnovo in postopkom, zaradi morebitne dodelitve „zelene“ oznake EU (vrste Ecolabel II);

| 5.4.2 | izboljšanju dostopa do posojil: povečati vlogo EIB pri dostopu podjetij do posojil in prehodu na krožno gospodarstvo z izboljševanjem mehanizma za financiranje naravnega kapitala (Natural Capital Financing Facility (NCFF)); ustvarjanje posebnih sistemov jamstev za mikro in mala podjetja po vsej EU, da bi lažje in hitreje dostopala do posojil, mikrokreditov, tveganega kapitala ter mehanizma zasebnega financiranja energetske učinkovitosti (Private Finance for Energy Efficiency (PF4EE)); |
| --- | --- |

5.4.2

izboljšanju dostopa do posojil: povečati vlogo EIB pri dostopu podjetij do posojil in prehodu na krožno gospodarstvo z izboljševanjem mehanizma za financiranje naravnega kapitala (Natural Capital Financing Facility (NCFF)); ustvarjanje posebnih sistemov jamstev za mikro in mala podjetja po vsej EU, da bi lažje in hitreje dostopala do posojil, mikrokreditov, tveganega kapitala ter mehanizma zasebnega financiranja energetske učinkovitosti (Private Finance for Energy Efficiency (PF4EE));

| 5.4.3 | financiranju ekoloških inovacij mikro in mini podjetij, z lažjo uporabo novih instrumentov za MSP, kot so Obzorje 2020, skladi ESRR, ESPR, LIFE in EKSRP, za inovativne eksperimente EU za prikazovanje, z enotnim okencem za vse programe, na natančno opredeljenih in omejenih področjih, kot je
  Systemic Eco-Innovation Demostrator SEIDEM – na območjih pametnih mest, območnih grozdov, prostih pristaniških območij – kjer je možno združiti posege, ukrepe za spodbujanje in izjeme, z merljivimi in dobro razvidnimi vmesnimi cilji; |
| --- | --- |

5.4.3

financiranju ekoloških inovacij mikro in mini podjetij, z lažjo uporabo novih instrumentov za MSP, kot so Obzorje 2020, skladi ESRR, ESPR, LIFE in EKSRP, za inovativne eksperimente EU za prikazovanje, z enotnim okencem za vse programe, na natančno opredeljenih in omejenih področjih, kot je
  Systemic Eco-Innovation Demostrator SEIDEM – na območjih pametnih mest, območnih grozdov, prostih pristaniških območij – kjer je možno združiti posege, ukrepe za spodbujanje in izjeme, z merljivimi in dobro razvidnimi vmesnimi cilji;

| 5.4.4 | krepitvi ukrepov usposabljanja za podjetništvo in mentorstva za podjetja: prednost je treba dati usposabljanju v podjetju po zaslugi digitalnih pripomočkov – ob podpori mreže Enterprise Europe Network (ENN) in Evropskega centra odličnosti učinkovitosti virov – ter mentorstva specializiranih strokovnjakov, ki jih financira EU, ter strokovnih organizacij mikro-mini podjetij z bližnje okolice, z uporabo mehanizma Erasmus Plus in COSME za izbrane projekte; |
| --- | --- |

5.4.4

krepitvi ukrepov usposabljanja za podjetništvo in mentorstva za podjetja: prednost je treba dati usposabljanju v podjetju po zaslugi digitalnih pripomočkov – ob podpori mreže Enterprise Europe Network (ENN) in Evropskega centra odličnosti učinkovitosti virov – ter mentorstva specializiranih strokovnjakov, ki jih financira EU, ter strokovnih organizacij mikro-mini podjetij z bližnje okolice, z uporabo mehanizma Erasmus Plus in COSME za izbrane projekte;

| 5.4.5 | vzpostavitvi krožnega trga materialov, sestavnih delov in vmesnih izdelkov: uvedba krožnega eBay, z lahkim in varnim dostopom za okolju prijazna mikro in mala podjetja ter za socialno gospodarstvo, na podlagi izmenjav, ki temeljijo na okrepljenih tehničnih standardih in predpisih, CEN-Cenelec-ETSI in ISO. |
| --- | --- |

5.4.5

vzpostavitvi krožnega trga materialov, sestavnih delov in vmesnih izdelkov: uvedba krožnega eBay, z lahkim in varnim dostopom za okolju prijazna mikro in mala podjetja ter za socialno gospodarstvo, na podlagi izmenjav, ki temeljijo na okrepljenih tehničnih standardih in predpisih, CEN-Cenelec-ETSI in ISO.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  UL C 318, 29.10.2011, str. 142–149.

1

(2)  UL C 224, 30.8.2008, str. 1–7, UL C 226, 16.7.2014, str. 1–9, UL C 67, 6.3.2014, str. 23–26, in UL C 44, 11.2.2011, str. 110–117.

2

(3)  UL C 271, 19.9.2013, str. 18–22.

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0584+0+DOC+XML+V0//SL

4

(5)  UL C 311, 12.9.2014, str. 7–14.

5

(6)  UL C 24, 28.1.2012, str. 11–17.

6

(7)  UL C 107, 6.4.2011, str. 1–6.

7

(8)  UL C 451, 16.12.2014, str. 116.

8

(9)  UL C 311, 12.9.2014, str. 7–14.

9

(10)  SWD(2014) 213 final.

10

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/107 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/107

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Boljše spremljanje razmer s tesnejšim sodelovanjem med organi za pomorski nadzor: nadaljnji koraki v okviru Skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU

(COM(2014) 451 final)

(2015/C 230/16)

| Poročevalec: | Christos POLYZOGOPOULOS |
| --- | --- |

Poročevalec:

Christos POLYZOGOPOULOS

Evropska komisija je 20. novembra 2013 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu – Boljše spremljanje razmer s tesnejšim sodelovanjem med organi za pomorski nadzor: nadaljnji koraki v okviru Skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU

COM(2014) 451 final.

Strokovna skupina za promet, energijo, infrastrukturo in informacijsko družbo, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 11. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje soglasno sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra).

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | EESO pozitivno ocenjuje obravnavano sporočilo, saj pomeni logično nadaljevanje prizadevanj za vzpostavitev učinkovitega in finančno rentabilnejšega pomorskega nadzora, kar je eden od strateških ciljev integrirane pomorske politike. Odbor poudarja, da je boljša izmenjava informacij med organi za pomorski nadzor bistvena za zaščito Unije, za njeno varnost, gospodarstvo in prihodnost njenega okolja. |
| --- | --- |

1.1

EESO pozitivno ocenjuje obravnavano sporočilo, saj pomeni logično nadaljevanje prizadevanj za vzpostavitev učinkovitega in finančno rentabilnejšega pomorskega nadzora, kar je eden od strateških ciljev integrirane pomorske politike. Odbor poudarja, da je boljša izmenjava informacij med organi za pomorski nadzor bistvena za zaščito Unije, za njeno varnost, gospodarstvo in prihodnost njenega okolja.

EESO se zaveda, da je bil od priprave načrta iz leta 2010 (1) dosežen napredek na evropski in nacionalni ravni, vendar ocenjuje, da bi bilo zlasti koristno, če bi ta napredek natančneje merili glede na cilje in šest korakov iz omenjenega načrta ter sporočila z dne 15. oktobra 2009 (2).

| 1.2 | EESO je pred kratkim opozoril (3), da so na področju pomorske varnosti geopolitični, strateški in okoljski izzivi vse večji, zato Komisijo poziva, naj nemudoma konkretizira in pospeši „postopek pregleda, da bo ocenila izvajanje skupnega okolja na področju pomorstva in potrebo po nadaljnjem ukrepanju“ (4), ki naj bi se začel do leta 2018. |
| --- | --- |

1.2

EESO je pred kratkim opozoril (3), da so na področju pomorske varnosti geopolitični, strateški in okoljski izzivi vse večji, zato Komisijo poziva, naj nemudoma konkretizira in pospeši „postopek pregleda, da bo ocenila izvajanje skupnega okolja na področju pomorstva in potrebo po nadaljnjem ukrepanju“ (4), ki naj bi se začel do leta 2018.

| 1.3 | EESO priporoča, da se pri nadaljnjem razvoju CISE (skupno okolje za izmenjavo informacij) izkoristijo razširjeno področje uporabe in možnosti, ki jih ponuja pred kratkim objavljeno sporočilo o evropski strategiji za pomorsko varnost (5). Tako bo mogoče oblikovati posodobljen, skladen in vseobsegajoč pristop k pomorskemu nadzoru. |
| --- | --- |

1.3

EESO priporoča, da se pri nadaljnjem razvoju CISE (skupno okolje za izmenjavo informacij) izkoristijo razširjeno področje uporabe in možnosti, ki jih ponuja pred kratkim objavljeno sporočilo o evropski strategiji za pomorsko varnost (5). Tako bo mogoče oblikovati posodobljen, skladen in vseobsegajoč pristop k pomorskemu nadzoru.

| 1.4 | EESO poziva Komisijo, naj pojasni, kako bi bilo mogoče države članice „spodbujati, naj še naprej posodabljajo svoj računalniški sistem za pomorski nadzor“, če so na voljo le tista dodatna sredstva, ki so namenjena „za podpiranje majhnih izboljšav“ (6). Odbor priporoča, da se del prihrankov združi oziroma ponovno investira ter tako zapolni vrzeli v skupnem okolju za izmenjavo informacij in se ga na splošno izboljša. |
| --- | --- |

1.4

EESO poziva Komisijo, naj pojasni, kako bi bilo mogoče države članice „spodbujati, naj še naprej posodabljajo svoj računalniški sistem za pomorski nadzor“, če so na voljo le tista dodatna sredstva, ki so namenjena „za podpiranje majhnih izboljšav“ (6). Odbor priporoča, da se del prihrankov združi oziroma ponovno investira ter tako zapolni vrzeli v skupnem okolju za izmenjavo informacij in se ga na splošno izboljša.

| 1.5 | Glede na to, da gre za projekt na prostovoljni osnovi in je na tem področju pomembna politična volja, obenem pa obstajajo velike kulturne ovire, med drugim povezane z načinom razmišljanja, stereotipi in zakoreninjenimi načini dela, EESO spodbuja Komisijo, naj svoje delovanje osredotoči na ukrepe izobraževanja ali usposabljanja ter na lastne pobude za obnovitev zaupanja, obenem pa naj izkoristi pozitivne izkušnje v zvezi s Forumom obalnih straž severnega Atlantika ali Mednarodnim združenjem za pomorsko signalizacijo (AISM). |
| --- | --- |

1.5

Glede na to, da gre za projekt na prostovoljni osnovi in je na tem področju pomembna politična volja, obenem pa obstajajo velike kulturne ovire, med drugim povezane z načinom razmišljanja, stereotipi in zakoreninjenimi načini dela, EESO spodbuja Komisijo, naj svoje delovanje osredotoči na ukrepe izobraževanja ali usposabljanja ter na lastne pobude za obnovitev zaupanja, obenem pa naj izkoristi pozitivne izkušnje v zvezi s Forumom obalnih straž severnega Atlantika ali Mednarodnim združenjem za pomorsko signalizacijo (AISM).

| 1.6 | Komisijo prav tako poziva, naj jasneje opredeli, s kakšnim naborom ukrepov se namerava kratkoročno in dolgoročno lotiti pravnih in tehničnih ovir, ki otežujejo utrditev učinkovitega CISE. |
| --- | --- |

1.6

Komisijo prav tako poziva, naj jasneje opredeli, s kakšnim naborom ukrepov se namerava kratkoročno in dolgoročno lotiti pravnih in tehničnih ovir, ki otežujejo utrditev učinkovitega CISE.

| 1.7 | EESO opozarja, da so zaradi izredno hitrega razvoja informacijskih sredstev vsa nova okolja za izmenjavo občutljivih informacij, kot je CISE, izpostavljena kibernetskim ali terorističnim napadom (7), katerih možne posledice za varnost prevoza, trgovine, pristanišč, ladij, posadk in tovora so lahko neizmerne. Odbor zato poziva Komisijo, naj nemudoma preuči vprašanje kibernetske varnosti v pomorskem prevozu in pripravi podrobne ukrepe za varovanje CISE. Poročilo revizijske službe ameriškega kongresa iz leta 2014 z naslovom Zaščita kritične pomorske infrastrukture priča o kritičnosti razmer na tem področju (glej http://gao.gov/products/GAO-14-459). |
| --- | --- |

1.7

EESO opozarja, da so zaradi izredno hitrega razvoja informacijskih sredstev vsa nova okolja za izmenjavo občutljivih informacij, kot je CISE, izpostavljena kibernetskim ali terorističnim napadom (7), katerih možne posledice za varnost prevoza, trgovine, pristanišč, ladij, posadk in tovora so lahko neizmerne. Odbor zato poziva Komisijo, naj nemudoma preuči vprašanje kibernetske varnosti v pomorskem prevozu in pripravi podrobne ukrepe za varovanje CISE. Poročilo revizijske službe ameriškega kongresa iz leta 2014 z naslovom Zaščita kritične pomorske infrastrukture priča o kritičnosti razmer na tem področju (glej http://gao.gov/products/GAO-14-459).

| 1.8 | EESO poudarja, da bosta boljše spremljanje razmer in tesnejše sodelovanje med organi za pomorski nadzor prek CISE prispevala k varovanju ekološke celovitosti področja pomorstva EU, in sicer z boljšo zaščito biotske raznovrstnosti in morskih virov pred jedrskimi nesrečami, nezakonitim odlaganjem strupenih snovi, hudimi incidenti z onesnaževali ter podnebnimi spremembami. Izboljšanje varnosti podmorskih kablov in cevovodov bo poleg tega pripomoglo k večji energetski učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.8

EESO poudarja, da bosta boljše spremljanje razmer in tesnejše sodelovanje med organi za pomorski nadzor prek CISE prispevala k varovanju ekološke celovitosti področja pomorstva EU, in sicer z boljšo zaščito biotske raznovrstnosti in morskih virov pred jedrskimi nesrečami, nezakonitim odlaganjem strupenih snovi, hudimi incidenti z onesnaževali ter podnebnimi spremembami. Izboljšanje varnosti podmorskih kablov in cevovodov bo poleg tega pripomoglo k večji energetski učinkovitosti.

2.   Uvod

| 2.1 | Če želimo razumeti tveganja in grožnje, je izjemno pomembno, da imamo pravočasno na voljo dostop do točnih informacij in lahko sestavimo skupno in preverjeno sliko o razmerah na morju. S povezovanjem različnih virov podatkov in usklajevanjem pristojnih organov je mogoče bolje razumeti sedanje pomorske izzive, z učinkovito uporabo omejenih virov pa ustvariti dodano vrednost. |
| --- | --- |

2.1

Če želimo razumeti tveganja in grožnje, je izjemno pomembno, da imamo pravočasno na voljo dostop do točnih informacij in lahko sestavimo skupno in preverjeno sliko o razmerah na morju. S povezovanjem različnih virov podatkov in usklajevanjem pristojnih organov je mogoče bolje razumeti sedanje pomorske izzive, z učinkovito uporabo omejenih virov pa ustvariti dodano vrednost.

| 2.2 | Optimalna izmenjava informacij med organi za pomorski nadzor je tako eden od strateških ciljev integrirane pomorske politike. Vpeljava skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU je obravnavana v dveh sporočilih Komisije iz leta 2009 in leta 2010 (8). |
| --- | --- |

2.2

Optimalna izmenjava informacij med organi za pomorski nadzor je tako eden od strateških ciljev integrirane pomorske politike. Vpeljava skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU je obravnavana v dveh sporočilih Komisije iz leta 2009 in leta 2010 (8).

| 2.3 | Leta 2012 je krepitev pomorske varnosti s pomočjo povezanega nadzora morja postala temeljni sestavni del programa za spodbujanje modre rasti, katerega cilj je ustvariti rast in delovna mesta v pomorskem gospodarstvu (9). |
| --- | --- |

2.3

Leta 2012 je krepitev pomorske varnosti s pomočjo povezanega nadzora morja postala temeljni sestavni del programa za spodbujanje modre rasti, katerega cilj je ustvariti rast in delovna mesta v pomorskem gospodarstvu (9).

| 2.4 | V nedavnem skupnem sporočilu iz leta 2014 o strategiji EU za pomorsko varnost (10) je z argumenti podkrepljen pomen pomorskega nadzora in izmenjave informacij o pomorskih zadevah kot bistvenega in temeljnega elementa pomorske varnosti. |
| --- | --- |

2.4

V nedavnem skupnem sporočilu iz leta 2014 o strategiji EU za pomorsko varnost (10) je z argumenti podkrepljen pomen pomorskega nadzora in izmenjave informacij o pomorskih zadevah kot bistvenega in temeljnega elementa pomorske varnosti.

3.   Glavne točke sporočila Komisije

| 3.1 | V sporočilu je predstavljen napredek, ki je bil dosežen na evropski in nacionalni ravni, odkar se je začel izvajati načrt za vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE). To skupno okolje pomeni proces stalnega prostovoljnega sodelovanja, katerega cilj je izboljšati znanje, učinkovitost, kakovost ter zmožnost odzivanja in usklajevanja v povezavi z ukrepi za nadzor na področju pomorstva EU ter spodbuditi inovacije. |
| --- | --- |

3.1

V sporočilu je predstavljen napredek, ki je bil dosežen na evropski in nacionalni ravni, odkar se je začel izvajati načrt za vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij (CISE). To skupno okolje pomeni proces stalnega prostovoljnega sodelovanja, katerega cilj je izboljšati znanje, učinkovitost, kakovost ter zmožnost odzivanja in usklajevanja v povezavi z ukrepi za nadzor na področju pomorstva EU ter spodbuditi inovacije.

| 3.2 | Poleg same izmenjave informacij želi EU s CISE doseči tudi to, da s pomočjo decentralizirane mreže za pomorski nadzor, skladne z določbami o varstvu podatkov in mednarodnimi pravili, različne skupnosti uporabnikov te informacije uporabljajo na različne načine in korektno, pri čemer naj ne prihaja do podvajanja. CISE ne nadomešča obstoječih sistemov in platform za izmenjavo informacij ter ne vpliva na s tem povezane strukture ali zakonodajo v državah članicah. |
| --- | --- |

3.2

Poleg same izmenjave informacij želi EU s CISE doseči tudi to, da s pomočjo decentralizirane mreže za pomorski nadzor, skladne z določbami o varstvu podatkov in mednarodnimi pravili, različne skupnosti uporabnikov te informacije uporabljajo na različne načine in korektno, pri čemer naj ne prihaja do podvajanja. CISE ne nadomešča obstoječih sistemov in platform za izmenjavo informacij ter ne vpliva na s tem povezane strukture ali zakonodajo v državah članicah.

| 3.3 | Natančneje, v načrtu (11) je bilo določenih šest korakov za razvoj CISE, in sicer opredelitev skupnosti uporabnikov, kartiranje nizov podatkov in analiza obstoječih vrzeli pri izmenjavi podatkov, opredelitev skupnih ravni klasifikacije podatkov, razvoj podpornega okvira, določitev pravic dostopa in zagotovitev skladnega pravnega okvira. |
| --- | --- |

3.3

Natančneje, v načrtu (11) je bilo določenih šest korakov za razvoj CISE, in sicer opredelitev skupnosti uporabnikov, kartiranje nizov podatkov in analiza obstoječih vrzeli pri izmenjavi podatkov, opredelitev skupnih ravni klasifikacije podatkov, razvoj podpornega okvira, določitev pravic dostopa in zagotovitev skladnega pravnega okvira.

| 3.4 | CISE zajema naslednje sektorje, na katere se nanašajo ukrepi: (1) pomorska zaščita (vključno z iskanjem in reševanjem), pomorska varnost in preprečevanje onesnaževanja z ladij, (2) nadzor ribištva, (3) pripravljenost in odziv na nenamerno onesnaževanje morja ter varstvo morskega okolja, (4) carina, (5) nadzor meja, (6) splošno uveljavljanje zakonodaje in (7) obramba. |
| --- | --- |

3.4

CISE zajema naslednje sektorje, na katere se nanašajo ukrepi: (1) pomorska zaščita (vključno z iskanjem in reševanjem), pomorska varnost in preprečevanje onesnaževanja z ladij, (2) nadzor ribištva, (3) pripravljenost in odziv na nenamerno onesnaževanje morja ter varstvo morskega okolja, (4) carina, (5) nadzor meja, (6) splošno uveljavljanje zakonodaje in (7) obramba.

| 3.5 | Evropsko gospodarstvo bi lahko pri upravnih in obratovalnih stroških prihranilo 400 milijonov eurov letno, javni organi pa neposredno približno 40 milijonov eurov letno. S tem povezana vlaganja v prvih desetih letih po ocenah znašajo nekaj 10 milijonov eurov letno. |
| --- | --- |

3.5

Evropsko gospodarstvo bi lahko pri upravnih in obratovalnih stroških prihranilo 400 milijonov eurov letno, javni organi pa neposredno približno 40 milijonov eurov letno. S tem povezana vlaganja v prvih desetih letih po ocenah znašajo nekaj 10 milijonov eurov letno.

4.   Splošne ugotovitve

| 4.1 | EESO je s poudarjanjem obsega in pomena evropskega ladijskega prometa z vidika zaposlovanja in gospodarstva v prejšnjih mnenjih navedel pomembne ugotovitve in predloge glede številnih problemov, povezanih z evropsko pomorsko politiko (12), ter zavzel podrobno opisano stališče glede splošnih vprašanj o varnosti na morju ter specifičnih vprašanj o integriranem pomorskem nadzoru, pri čemer je izpostavil, da je za zagotavljanje takšnega nadzora potreben integriran sistem (13). |
| --- | --- |

4.1

EESO je s poudarjanjem obsega in pomena evropskega ladijskega prometa z vidika zaposlovanja in gospodarstva v prejšnjih mnenjih navedel pomembne ugotovitve in predloge glede številnih problemov, povezanih z evropsko pomorsko politiko (12), ter zavzel podrobno opisano stališče glede splošnih vprašanj o varnosti na morju ter specifičnih vprašanj o integriranem pomorskem nadzoru, pri čemer je izpostavil, da je za zagotavljanje takšnega nadzora potreben integriran sistem (13).

| 4.2 | EESO se je zavzel za medsektorski pristop k upravljanju morij ter zlasti opozoril, da je za resnično povezan pomorski trg nepogrešljivo tesnejše sodelovanje med nadzornimi organi, obalno stražo in mornarico posameznih držav članic, za to pa bi bilo treba vzpostaviti skupno strukturo za izmenjavo informacij ter uvesti integriran sistem za pomorski nadzor (14). |
| --- | --- |

4.2

EESO se je zavzel za medsektorski pristop k upravljanju morij ter zlasti opozoril, da je za resnično povezan pomorski trg nepogrešljivo tesnejše sodelovanje med nadzornimi organi, obalno stražo in mornarico posameznih držav članic, za to pa bi bilo treba vzpostaviti skupno strukturo za izmenjavo informacij ter uvesti integriran sistem za pomorski nadzor (14).

| 4.3 | EESO je podprl tudi skupni nadzorni mehanizem za celotno EU, ki temelji na usklajenem pravnem okviru ter omogoča izmenjavo občutljivih in neobčutljivih informacij med organi držav članic EU, agencijami in uporabniki (15). |
| --- | --- |

4.3

EESO je podprl tudi skupni nadzorni mehanizem za celotno EU, ki temelji na usklajenem pravnem okviru ter omogoča izmenjavo občutljivih in neobčutljivih informacij med organi držav članic EU, agencijami in uporabniki (15).

| 4.4 | EESO posebej poudarja, da je treba pojasniti in okrepiti strukture upravljanja in vire, če želimo poskrbeti za izvedljivost obravnavane pobude, ki je izjemno kompleksna in ambiciozna in pri kateri sodeluje več kot 400 organov, ki upravljajo z velikansko količino podatkov v zvezi s pomorskim nadzorom. Med njimi so javni organi držav članic EU in EGP ter različni organi EU, kot so Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA), Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) in Evropska obrambna agencija (EDA). |
| --- | --- |

4.4

EESO posebej poudarja, da je treba pojasniti in okrepiti strukture upravljanja in vire, če želimo poskrbeti za izvedljivost obravnavane pobude, ki je izjemno kompleksna in ambiciozna in pri kateri sodeluje več kot 400 organov, ki upravljajo z velikansko količino podatkov v zvezi s pomorskim nadzorom. Med njimi so javni organi držav članic EU in EGP ter različni organi EU, kot so Evropska agencija za nadzor ribištva (EFCA), Evropska agencija za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex), Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) in Evropska obrambna agencija (EDA).

| 4.5 | Glede na to, da je to ukrepanje prostovoljno, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti EESO poudarja, da imajo države članice glede na proračunsko varčevanje in krizo osrednjo vlogo, kar pomeni dodatno breme za njihove pristojne organe in zaradi česar nastajajo visoki stroški za posodobitev zadevnih informacijskih sistemov oziroma zagotavljanje njihove združljivosti, saj jih velik del (približno četrtina) temelji na monolitni in zastareli arhitekturi. (Glede tega glej delovni dokument služb Komisije SWD(2014) 224 final – Povzetek ocene učinka in Gartner, 2013, Sustainability and Efficiency of Visions for CISE (Trajnost in učinkovitost načrtov za CISE), Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo.) |
| --- | --- |

4.5

Glede na to, da je to ukrepanje prostovoljno, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti EESO poudarja, da imajo države članice glede na proračunsko varčevanje in krizo osrednjo vlogo, kar pomeni dodatno breme za njihove pristojne organe in zaradi česar nastajajo visoki stroški za posodobitev zadevnih informacijskih sistemov oziroma zagotavljanje njihove združljivosti, saj jih velik del (približno četrtina) temelji na monolitni in zastareli arhitekturi. (Glede tega glej delovni dokument služb Komisije SWD(2014) 224 final – Povzetek ocene učinka in Gartner, 2013, Sustainability and Efficiency of Visions for CISE (Trajnost in učinkovitost načrtov za CISE), Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo.)

| 4.6 | EESO ob upoštevanju študije o oceni tveganj za pomorstvo EU za naslednjih 15 let meni, da bi bilo treba pri razvrščanju informacij za izmenjavo dati prednost učinkovitemu odkrivanju nevarnosti, groženj in pomanjkljivosti v vsakem posameznem sektorju, tako na morskih območjih kot na splošno. (Glede tega glej Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain (Ocena tveganj kot sestavni del ocene učinka v podporo CISE na področju pomorstva EU), Wise Pens International, 2013, Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo.) |
| --- | --- |

4.6

EESO ob upoštevanju študije o oceni tveganj za pomorstvo EU za naslednjih 15 let meni, da bi bilo treba pri razvrščanju informacij za izmenjavo dati prednost učinkovitemu odkrivanju nevarnosti, groženj in pomanjkljivosti v vsakem posameznem sektorju, tako na morskih območjih kot na splošno. (Glede tega glej Risk Assessment Study as an Integral Part of the Impact Assessment in Support of a CISE for the EU Maritime Domain (Ocena tveganj kot sestavni del ocene učinka v podporo CISE na področju pomorstva EU), Wise Pens International, 2013, Evropska komisija, Generalni direktorat za pomorske zadeve in ribištvo.)

| 4.7 | Zaupnost in zaščita osebnih in poslovno občutljivih podatkov sta v vsakem primeru izjemno pomembni vprašanji. EESO je mnenja, da se jima je treba posebej posvetiti in ju še bolje opredeliti, ter opozarja na svoje predhodne ugotovitve in priporočila v zvezi s tem. |
| --- | --- |

4.7

Zaupnost in zaščita osebnih in poslovno občutljivih podatkov sta v vsakem primeru izjemno pomembni vprašanji. EESO je mnenja, da se jima je treba posebej posvetiti in ju še bolje opredeliti, ter opozarja na svoje predhodne ugotovitve in priporočila v zvezi s tem.

| 4.8 | EESO izraža zadovoljstvo nad doseženim napredkom pri izvajanju časovnega načrta v zvezi s CISE prek programov BlueMassMed, Marsuno in CoopP, ki so potrdili operativno potrebo po medsektorski izmenjavi informacij in pripomogli k razjasnitvi stanja; Komisijo poleg tega spodbuja, naj na tem področju še poveča svoja prizadevanja. |
| --- | --- |

4.8

EESO izraža zadovoljstvo nad doseženim napredkom pri izvajanju časovnega načrta v zvezi s CISE prek programov BlueMassMed, Marsuno in CoopP, ki so potrdili operativno potrebo po medsektorski izmenjavi informacij in pripomogli k razjasnitvi stanja; Komisijo poleg tega spodbuja, naj na tem področju še poveča svoja prizadevanja.

| 4.9 | EESO pozdravlja tudi doseženi napredek pri uvajanju različnih sistemov (16), katerih namen je izpolnjevanje ciljev s številnih področij ukrepanja; v nekaterih primerih se nanašajo na več kot eno področje. |
| --- | --- |

4.9

EESO pozdravlja tudi doseženi napredek pri uvajanju različnih sistemov (16), katerih namen je izpolnjevanje ciljev s številnih področij ukrepanja; v nekaterih primerih se nanašajo na več kot eno področje.

| 4.10 | EESO poudarja, da je morsko okolje EU s šestimi morskimi bazeni, najbolj oddaljenimi regijami in posebnimi značilnostmi otokov edinstveno, ter opozarja, da ozaveščenosti ter učinkovitosti CISE ni mogoče povečati, če se ne izboljša mednarodno, regionalno in čezmejno sodelovanje, saj so grožnje in nevarnosti na globalni ravni vedno resnejše; pri tem je treba ustrezno pozornost nameniti izmenjavi izbranih informacij s tretjimi državami ter preučiti varnostna vprašanja in vzajemnost teh podatkov. |
| --- | --- |

4.10

EESO poudarja, da je morsko okolje EU s šestimi morskimi bazeni, najbolj oddaljenimi regijami in posebnimi značilnostmi otokov edinstveno, ter opozarja, da ozaveščenosti ter učinkovitosti CISE ni mogoče povečati, če se ne izboljša mednarodno, regionalno in čezmejno sodelovanje, saj so grožnje in nevarnosti na globalni ravni vedno resnejše; pri tem je treba ustrezno pozornost nameniti izmenjavi izbranih informacij s tretjimi državami ter preučiti varnostna vprašanja in vzajemnost teh podatkov.

| 4.11 | EESO meni, da bo treba za usklajen pristop k pomorskemu nadzoru v EU in na mednarodni ravni upoštevati tudi vprašanja, povezana z načrtovanjem in izvajanjem misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP). |
| --- | --- |

4.11

EESO meni, da bo treba za usklajen pristop k pomorskemu nadzoru v EU in na mednarodni ravni upoštevati tudi vprašanja, povezana z načrtovanjem in izvajanjem misij in operacij v okviru skupne varnostne in obrambne politike (SVOP).

| 4.12 | EESO izraža zadovoljstvo nad znatnim napredkom pri izmenjavi informacij med civilnimi in vojaškimi organi; slednji so eden od najpomembnejših imetnikov podatkov s področja pomorskega nadzora, zato poziva Komisijo, naj preuči možnost namenske uporabe sredstev Nata. Poleg tega opozarja tudi na primere zglednega civilno-vojaškega sodelovanja na nacionalni in evropski ravni v okviru Evropskega sistema varovanja meja (Eurosur). |
| --- | --- |

4.12

EESO izraža zadovoljstvo nad znatnim napredkom pri izmenjavi informacij med civilnimi in vojaškimi organi; slednji so eden od najpomembnejših imetnikov podatkov s področja pomorskega nadzora, zato poziva Komisijo, naj preuči možnost namenske uporabe sredstev Nata. Poleg tega opozarja tudi na primere zglednega civilno-vojaškega sodelovanja na nacionalni in evropski ravni v okviru Evropskega sistema varovanja meja (Eurosur).

| 4.13 | EESO poziva Komisijo, naj pri razvoju CISE v večji meri uporablja vire in podatke, pridobljene iz vesolja, saj je pomorski nadzor eno od področij uporabe satelitskih sistemov EU. Službe za pomorski nadzor v okviru programa Copernicus (prej program GMES za „globalno spremljanje okolja in varnosti“) na primer podpirajo ukrepe za boj proti piratstvu, trgovini s prepovedanimi drogami, nezakonitemu ribolovu oziroma odlaganju strupenih odpadkov, v sodelovanju s službami, kot so agencija Frontex, Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) in Satelitski center Evropske unije za nadzor kopenskih meja, s čimer prispevajo k zagotavljanju varnosti pri nadzoru zunanjih mej EU na morju. |
| --- | --- |

4.13

EESO poziva Komisijo, naj pri razvoju CISE v večji meri uporablja vire in podatke, pridobljene iz vesolja, saj je pomorski nadzor eno od področij uporabe satelitskih sistemov EU. Službe za pomorski nadzor v okviru programa Copernicus (prej program GMES za „globalno spremljanje okolja in varnosti“) na primer podpirajo ukrepe za boj proti piratstvu, trgovini s prepovedanimi drogami, nezakonitemu ribolovu oziroma odlaganju strupenih odpadkov, v sodelovanju s službami, kot so agencija Frontex, Evropska agencija za pomorsko varnost (EMSA) in Satelitski center Evropske unije za nadzor kopenskih meja, s čimer prispevajo k zagotavljanju varnosti pri nadzoru zunanjih mej EU na morju.

| 4.14 | EESO poziva Komisijo, naj nemudoma preuči vprašanje kibernetske varnosti v pomorskem prometu in pripravi podrobne ukrepe za varovanje CISE, pri čemer naj upošteva, da bo treba poskrbeti za posebej dejavno horizontalno usklajevanje med zadevnimi organi. |
| --- | --- |

4.14

EESO poziva Komisijo, naj nemudoma preuči vprašanje kibernetske varnosti v pomorskem prometu in pripravi podrobne ukrepe za varovanje CISE, pri čemer naj upošteva, da bo treba poskrbeti za posebej dejavno horizontalno usklajevanje med zadevnimi organi.

5.   Posebna vprašanja

| 5.1 | EESO poziva Komisijo, naj si na področju raziskav, razvoja in inovacij bolj prizadeva za obvladovanje težavnih tehničnih vprašanj, povezanih z medsebojno združljivostjo in arhitekturo aplikacij, sistemi in storitvami, na primer kar zadeva razlike v kakovosti podatkov iz različnih vrst programske opreme in sistemov, ki pomembno vplivajo na učinkovito izvajanje CISE in njegovo zanesljivost (17). |
| --- | --- |

5.1

EESO poziva Komisijo, naj si na področju raziskav, razvoja in inovacij bolj prizadeva za obvladovanje težavnih tehničnih vprašanj, povezanih z medsebojno združljivostjo in arhitekturo aplikacij, sistemi in storitvami, na primer kar zadeva razlike v kakovosti podatkov iz različnih vrst programske opreme in sistemov, ki pomembno vplivajo na učinkovito izvajanje CISE in njegovo zanesljivost (17).

| 5.2 | EESO ocenjuje, da bo vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva za EU pomenila možnosti za zaposlovanje in inovativno poslovanje, zlasti z vidika informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Zato spodbuja Komisijo, naj se osredotoči na ta pomemben vidik projekta. |
| --- | --- |

5.2

EESO ocenjuje, da bo vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij na področju pomorstva za EU pomenila možnosti za zaposlovanje in inovativno poslovanje, zlasti z vidika informacijskih in komunikacijskih tehnologij. Zato spodbuja Komisijo, naj se osredotoči na ta pomemben vidik projekta.

| 5.3 | EESO poziva Komisijo, naj se bolj posveti premagovanju kulturnih razlik pri izmenjavi in razširjanju informacij, ter meni, da za vzpostavitev zaupanja in razumevanja v zadevnih sektorjih in med njimi prek pristopa izmenjave informacij za ozaveščenost (angl. care to share to be aware) ne bo zadostovala zgolj objava nezavezujočega priročnika s priporočili o najboljših praksah glede izvajanja CISE. |
| --- | --- |

5.3

EESO poziva Komisijo, naj se bolj posveti premagovanju kulturnih razlik pri izmenjavi in razširjanju informacij, ter meni, da za vzpostavitev zaupanja in razumevanja v zadevnih sektorjih in med njimi prek pristopa izmenjave informacij za ozaveščenost (angl. care to share to be aware) ne bo zadostovala zgolj objava nezavezujočega priročnika s priporočili o najboljših praksah glede izvajanja CISE.

| 5.4 | Zaradi razlik pri medsektorskem povezovanju na področju pomorskega nadzora so prizadevanja, da bi te sektorje povezali prek CISE, zelo neusklajena. Nekatere države so tako poenostavile svoje informacijske sisteme za tovrstni nadzor, medtem ko se druge za to niso odločile. Nekatere so se močno angažirale, da bi na svojem ozemlju omogočile medsektorsko sodelovanje po elektronski poti, medtem ko druge za posamezne sektorje uporabljajo zaprte informacijske sisteme. |
| --- | --- |

5.4

Zaradi razlik pri medsektorskem povezovanju na področju pomorskega nadzora so prizadevanja, da bi te sektorje povezali prek CISE, zelo neusklajena. Nekatere države so tako poenostavile svoje informacijske sisteme za tovrstni nadzor, medtem ko se druge za to niso odločile. Nekatere so se močno angažirale, da bi na svojem ozemlju omogočile medsektorsko sodelovanje po elektronski poti, medtem ko druge za posamezne sektorje uporabljajo zaprte informacijske sisteme.

| 5.5 | EESO pozitivno ocenjuje pobude Komisije za razvoj standardov, na podlagi katerih bi bilo mogoče zasnovati skupni podatkovni model – v tem primeru so to seznam izrazov, njihov pomen, dogovori o poimenovanju, formati podatkov in povezave med njimi –, ki bi predstavljal „prevajalsko“ orodje med različnimi informacijskimi sistemi za pomorski nadzor, zlasti med civilnimi in vojaškimi sistemi. |
| --- | --- |

5.5

EESO pozitivno ocenjuje pobude Komisije za razvoj standardov, na podlagi katerih bi bilo mogoče zasnovati skupni podatkovni model – v tem primeru so to seznam izrazov, njihov pomen, dogovori o poimenovanju, formati podatkov in povezave med njimi –, ki bi predstavljal „prevajalsko“ orodje med različnimi informacijskimi sistemi za pomorski nadzor, zlasti med civilnimi in vojaškimi sistemi.

| 5.6 | EESO je zadovoljen z doseženim napredkom pri uvajanju enotnih nacionalnih okenc, ki so osrednja nacionalna platforma za izmenjavo informacij, na kateri se sporočajo informacije o plovilih oziroma se te informacije delijo, v povezavi z enotnim sistemom Unije za izmenjavo pomorskih informacij, pa tudi z drugimi sistemi. Dobre prakse na tem področju, ki jih je opredelila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), in njeno priporočilo št. 33 glede pospeševanja trgovine in prevoza predstavljajo koristne napotke za CISE. |
| --- | --- |

5.6

EESO je zadovoljen z doseženim napredkom pri uvajanju enotnih nacionalnih okenc, ki so osrednja nacionalna platforma za izmenjavo informacij, na kateri se sporočajo informacije o plovilih oziroma se te informacije delijo, v povezavi z enotnim sistemom Unije za izmenjavo pomorskih informacij, pa tudi z drugimi sistemi. Dobre prakse na tem področju, ki jih je opredelila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), in njeno priporočilo št. 33 glede pospeševanja trgovine in prevoza predstavljajo koristne napotke za CISE.

| 5.7 | EESO meni, da bi se bilo treba lotiti resnega vprašanja odvisnosti informacijskih platform od posameznih ponudnikov, saj to vpliva na njihovo medsebojno združljivost; približno 85 % informacijskih sistemov za pomorski nadzor v državah članicah namreč temelji na specifični lastni infrastrukturi in niso standardizirani, kar pomeni, da je od ponudnikov odvisno, kdaj bodo ti sistemi posodobljeni ali prilagojeni. |
| --- | --- |

5.7

EESO meni, da bi se bilo treba lotiti resnega vprašanja odvisnosti informacijskih platform od posameznih ponudnikov, saj to vpliva na njihovo medsebojno združljivost; približno 85 % informacijskih sistemov za pomorski nadzor v državah članicah namreč temelji na specifični lastni infrastrukturi in niso standardizirani, kar pomeni, da je od ponudnikov odvisno, kdaj bodo ti sistemi posodobljeni ali prilagojeni.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Načrt za vzpostavitev skupnega okolja za izmenjavo informacij za nadzor na področju pomorstva EU (COM(2010) 584 final).

1

(2)  Na poti k povezovanju pomorskega nadzora: Skupno okolje za izmenjavo informacij na področju pomorstva EU (COM(2009) 538 final).

2

(3)  Mnenje EESO o strategiji EU za pomorsko varnost (UL C 458, 19.12.2014, str. 61).

3

(4)  COM(2014) 451 final, str. 9.

4

(5)  Za odprto in varno svetovno področje pomorstva: elementi strategije Evropske unije za pomorsko varnost (JOIN(2014) 9 final).

5

(6)  COM(2014) 451 final, str. 8.

6

(7)  Glej mnenje EESO na lastno pobudo o kibernetskih napadih v EU (UL C 451, 16.12.2014, str. 31).

7

(8)  COM(2009) 538 final in COM(2010) 584 final.

8

(9)  COM(2012) 494 final.

9

(10)  JOIN(2014) 9 final, str. 8–10.

10

(11)  COM(2010) 584 final.

11

(12)  Glej zlasti: UL C 211, 19.8.2008, str. 31–36, UL C 128, 18.5.2010, str. 131–135, UL C 107, 6.4.2011, str. 64–67, UL C 161, 6.6.2013, str. 87–92, UL C 255, 22.9.2010, str. 103–109.

12

(13)  Glej zlasti: UL C 44, 11.2.2011, str. 173–177, UL C 67, 6.3.2014, str. 32–46, UL C 76, 14.3.2013, str. 15–19, UL C 168, 20.7.2007, str. 57–62, UL C 32, 5.2.2004, str. 21–27, UL C 61, 14.3.2003, str. 174–183, in UL C 458, 19.12.2014, str. 61.

13

(14)  UL C 107, 6.4.2011, str. 64–67.

14

(15)  UL C 44, 11.2.2011, str. 173–177.

15

(16)  COM(2014) 451 final, str. 5.

16

(17)  COM(2014) 451 final.

17

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/112 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/112

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (sporočilo)

(COM(2014) 389 final)

(2015/C 230/17)

| Poročevalec: | Jacques LEMERCIER |
| --- | --- |

Poročevalec:

Jacques LEMERCIER

Evropska komisija je 16. julija 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Sporočilo Evropskemu parlamentu, Svetu, in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru: Trgovina, rast in intelektualna lastnina – Strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah

COM(2014) 389 final.

Strokovna skupina za zunanje odnose, zadolžena za pripravo dela Odbora na tem področju, je mnenje sprejela 17. novembra 2014.

Evropski ekonomsko-socialni odbor je mnenje sprejel na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 127 glasovi za in 4 vzdržanimi glasovi.

1.   Sklepi in priporočila

| 1.1 | Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira sporočilo, katerega cilj sta boljša zaščita in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. |
| --- | --- |

1.1

Evropski ekonomsko-socialni odbor (EESO) podpira sporočilo, katerega cilj sta boljša zaščita in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah.

| 1.2 | EESO zlasti podpira Komisijo v boju proti ponarejanju v tretjih državah, kar velja za prednostno nalogo. |
| --- | --- |

1.2

EESO zlasti podpira Komisijo v boju proti ponarejanju v tretjih državah, kar velja za prednostno nalogo.

| 1.3 | EESO je mnenja, da je novi pristop v zvezi s tretjimi državami uravnotežen, saj ohranja evropsko pomoč, hkrati pa predvideva sankcije v primerih dokazanih goljufij. |
| --- | --- |

1.3

EESO je mnenja, da je novi pristop v zvezi s tretjimi državami uravnotežen, saj ohranja evropsko pomoč, hkrati pa predvideva sankcije v primerih dokazanih goljufij.

| 1.4 | EESO poudarja, da v nobenem primeru ne sme biti lokalno prebivalstvo tisto, ki bo moralo prenašati posledice morebitnega krčenja določenih oblik financiranja EU. |
| --- | --- |

1.4

EESO poudarja, da v nobenem primeru ne sme biti lokalno prebivalstvo tisto, ki bo moralo prenašati posledice morebitnega krčenja določenih oblik financiranja EU.

| 1.5 | EESO opozarja, da morata biti evropska civilna družba, pa tudi civilna družba v tretjih državah, bolje ozaveščeni in seznanjeni s posledicami nespoštovanja pravic intelektualne lastnine. Ponarejanje ni prizadelo zgolj sektorja luksuznih izdelkov. Negativno vpliva na različne sektorje, kot so avtomobilski sektor, sektor letalstva, sektorja zdravil in fitofarmacevtskih sredstev ter sektor higiene, pa tudi na potrošniške proizvode, kot so na primer igrače in električne naprave. |
| --- | --- |

1.5

EESO opozarja, da morata biti evropska civilna družba, pa tudi civilna družba v tretjih državah, bolje ozaveščeni in seznanjeni s posledicami nespoštovanja pravic intelektualne lastnine. Ponarejanje ni prizadelo zgolj sektorja luksuznih izdelkov. Negativno vpliva na različne sektorje, kot so avtomobilski sektor, sektor letalstva, sektorja zdravil in fitofarmacevtskih sredstev ter sektor higiene, pa tudi na potrošniške proizvode, kot so na primer igrače in električne naprave.

| 1.6 | EESO je prepričan, da je podpis dvostranskih trgovinskih sporazumov z ustrezno tehnično pomočjo tretjim državam poleg mednarodnih sporazumov o zaščiti pravic intelektualne lastnine še vedno najboljši način za zaščito interesov različnih strani. |
| --- | --- |

1.6

EESO je prepričan, da je podpis dvostranskih trgovinskih sporazumov z ustrezno tehnično pomočjo tretjim državam poleg mednarodnih sporazumov o zaščiti pravic intelektualne lastnine še vedno najboljši način za zaščito interesov različnih strani.

| 1.7 | EESO zato podpira pobudo Komisije v zvezi s pravicami intelektualne lastnine na ravni EU glede sledenja denarju (angl. Follow the money), vendar dvomi v njeno učinkovitost, če ne upoštevamo tega, da je zgleden primer prostovoljne pobude najpomembnejših posrednikov v celotni vrednostni verigi spletnega gospodarstva. |
| --- | --- |

1.7

EESO zato podpira pobudo Komisije v zvezi s pravicami intelektualne lastnine na ravni EU glede sledenja denarju (angl. Follow the money), vendar dvomi v njeno učinkovitost, če ne upoštevamo tega, da je zgleden primer prostovoljne pobude najpomembnejših posrednikov v celotni vrednostni verigi spletnega gospodarstva.

| 1.8 | EESO meni, da Komisiji ni uspelo poučiti in ozavestiti javnosti o tem, kako pomembno je uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, zato bi morala v ta namen sprejeti nove ukrepe. |
| --- | --- |

1.8

EESO meni, da Komisiji ni uspelo poučiti in ozavestiti javnosti o tem, kako pomembno je uveljavljanje pravic intelektualne lastnine, zato bi morala v ta namen sprejeti nove ukrepe.

2.   Povzetek sporočila Komisije

| 2.1 | Cilj tega sporočila je prilagoditev strategije Evropske komisije iz leta 2004, saj je v njem predlagana nova strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. Komisija meni, da je v zadnjih desetih letih prišlo do velikih tehnoloških sprememb, močno pa so se spremenili tudi izzivi in tveganja, povezani z intelektualno lastnino evropskih podjetij, prav tako pa tudi odnos družbe do pravic intelektualne lastnine. V dokumentu so predlagane natančnejše in učinkovitejše rešitve za zaščito intelektualne lastnine v tretjih državah in za preprečevanje ponarejanja. |
| --- | --- |

2.1

Cilj tega sporočila je prilagoditev strategije Evropske komisije iz leta 2004, saj je v njem predlagana nova strategija za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. Komisija meni, da je v zadnjih desetih letih prišlo do velikih tehnoloških sprememb, močno pa so se spremenili tudi izzivi in tveganja, povezani z intelektualno lastnino evropskih podjetij, prav tako pa tudi odnos družbe do pravic intelektualne lastnine. V dokumentu so predlagane natančnejše in učinkovitejše rešitve za zaščito intelektualne lastnine v tretjih državah in za preprečevanje ponarejanja.

2.2   Ugotovitve so resne: poneverjanje intelektualne lastnine zavira rast.

| 2.2.1 | Gospodarske panoge, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine, prispevajo približno 39 % BDP EU, kar je 4,7 bilijona EUR letno, in predstavljajo do 35 % neposrednih in posrednih delovnih mest. |
| --- | --- |

2.2.1

Gospodarske panoge, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine, prispevajo približno 39 % BDP EU, kar je 4,7 bilijona EUR letno, in predstavljajo do 35 % neposrednih in posrednih delovnih mest.

| 2.2.2 | Po nekaterih ocenah Komisije naj bi EU zaradi ponarejanja in piratstva izgubila skoraj 8 milijard EUR BDP na leto. Na svetovni ravni bi lahko izguba do leta 2015 dosegla 1,3 bilijona EUR. |
| --- | --- |

2.2.2

Po nekaterih ocenah Komisije naj bi EU zaradi ponarejanja in piratstva izgubila skoraj 8 milijard EUR BDP na leto. Na svetovni ravni bi lahko izguba do leta 2015 dosegla 1,3 bilijona EUR.

| 2.2.3 | Glede na to, da se je delež držav BRIK (1) v svetovni trgovini povečal z 8 % v letu 2000 na 18,2 % v letu 2010, in ob ocenah, da bodo države v razvoju do leta 2030 prispevale skoraj 60 % svetovnega BDP, obstaja nevarnost, da se bodo ponarejanje, piratstvo, kraja in druge oblike poneverbe intelektualne lastnine še razširili. |
| --- | --- |

2.2.3

Glede na to, da se je delež držav BRIK (1) v svetovni trgovini povečal z 8 % v letu 2000 na 18,2 % v letu 2010, in ob ocenah, da bodo države v razvoju do leta 2030 prispevale skoraj 60 % svetovnega BDP, obstaja nevarnost, da se bodo ponarejanje, piratstvo, kraja in druge oblike poneverbe intelektualne lastnine še razširili.

| 2.2.4 | Svetovni splet je za številne panoge bistvenega pomena, saj naj bi spletno gospodarstvo od leta 2006 do leta 2011 po ocenah prispevalo k več kot 20-odstotni rasti BDP v državah G-8. Vendar pa razmah digitalnih tehnologij kot še nikoli prej ogroža pravice intelektualne lastnine, na podlagi česar je bilo ocenjeno, da naj bi leta 2008 2 % svetovne trgovine predstavljala trgovina s ponarejenim in piratskim blagom. |
| --- | --- |

2.2.4

Svetovni splet je za številne panoge bistvenega pomena, saj naj bi spletno gospodarstvo od leta 2006 do leta 2011 po ocenah prispevalo k več kot 20-odstotni rasti BDP v državah G-8. Vendar pa razmah digitalnih tehnologij kot še nikoli prej ogroža pravice intelektualne lastnine, na podlagi česar je bilo ocenjeno, da naj bi leta 2008 2 % svetovne trgovine predstavljala trgovina s ponarejenim in piratskim blagom.

| 2.2.5 | Kršitve pravic intelektualne lastnine ne vključujejo le digitalnega blaga, temveč tudi fizično blago, s katerim se čedalje več trguje na platformah elektronskega trgovanja. |
| --- | --- |

2.2.5

Kršitve pravic intelektualne lastnine ne vključujejo le digitalnega blaga, temveč tudi fizično blago, s katerim se čedalje več trguje na platformah elektronskega trgovanja.

2.3   Zato je treba vzpostaviti ustrezno „infrastrukturo“ za intelektualno lastnino.

| 2.3.1 | Res je, da je Sporazum STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) prisilil tretje države v sprejetje številnih zakonodajnih reform. Toda pomanjkanje politične volje, nezadostna usposobljenost lokalnih uradnikov, predolgi sodni postopki in premalo stroge kazni, ki jih odredijo sodišča, ovirajo prizadevanja za izvajanje teh reform. Dejstvo, da svetovni splet – v nasprotju s pravom intelektualne lastnine – nima meja, otežuje oblikovanje dobro uravnoteženih politik, obenem pa se zastavlja vprašanje odgovornosti posrednikov, kot so na primer ponudniki spletnih storitev, kadar gostijo spletne strani, ki kršijo pravice intelektualne lastnine, zlasti če imajo te strani sedež v tretjih državah, v katerih ni ustrezne zakonodaje in/ali pripravljenosti za ukrepanje. |
| --- | --- |

2.3.1

Res je, da je Sporazum STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (sporazum TRIPS) prisilil tretje države v sprejetje številnih zakonodajnih reform. Toda pomanjkanje politične volje, nezadostna usposobljenost lokalnih uradnikov, predolgi sodni postopki in premalo stroge kazni, ki jih odredijo sodišča, ovirajo prizadevanja za izvajanje teh reform. Dejstvo, da svetovni splet – v nasprotju s pravom intelektualne lastnine – nima meja, otežuje oblikovanje dobro uravnoteženih politik, obenem pa se zastavlja vprašanje odgovornosti posrednikov, kot so na primer ponudniki spletnih storitev, kadar gostijo spletne strani, ki kršijo pravice intelektualne lastnine, zlasti če imajo te strani sedež v tretjih državah, v katerih ni ustrezne zakonodaje in/ali pripravljenosti za ukrepanje.

| 2.3.2 | EU je v zvezi s specifičnim vprašanjem dostopa do cenovno sprejemljivih, varnih in učinkovitih zdravil sprejela politike, namenjene spodbujanju trgovine z inovativnimi in generičnimi zdravili. Eden od njenih ciljev je preprečevanje trgovine s ponarejenimi in prenarejenimi zdravili, ki so lahko nevarna za bolnike. |
| --- | --- |

2.3.2

EU je v zvezi s specifičnim vprašanjem dostopa do cenovno sprejemljivih, varnih in učinkovitih zdravil sprejela politike, namenjene spodbujanju trgovine z inovativnimi in generičnimi zdravili. Eden od njenih ciljev je preprečevanje trgovine s ponarejenimi in prenarejenimi zdravili, ki so lahko nevarna za bolnike.

| 2.3.3 | Da bi te kršitve preprečili, je v sporočilu poudarjeno, da ima EU na voljo celo vrsto „orodij“, katerih učinkovitost je vse prepogosto odvisna od tega, ali so tretje države pripravljene spoštovati te pravice. |
| --- | --- |

2.3.3

Da bi te kršitve preprečili, je v sporočilu poudarjeno, da ima EU na voljo celo vrsto „orodij“, katerih učinkovitost je vse prepogosto odvisna od tega, ali so tretje države pripravljene spoštovati te pravice.

2.4   Boljše komuniciranje z deležniki

| 2.4.1 | Treba je opozoriti, da sta spoštovanje temeljnih pravic in temeljne svoboščine na spletu razlog za zavrnitev predloga trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) v Evropi ter osnutkov zakonov o preprečevanju piratstva na spletu (angl. Stop Online Piracy Act – SOPA) in o zaščiti intelektualne lastnine (angl. Preventing Real Online Threats to Economic Creativity and Theft of Intellectual Property Act – PIPA) v ZDA. Iz teh neuspehov je razvidno, kako težko je uskladiti spoštovanje pravic intelektualne lastnine z javnim mnenjem. V nekaterih sektorjih javnega mnenja ponarejanja in piratstva tako ne obravnavajo kot kaznivi dejanji, oziroma se ne zavedajo gospodarskih posledic, povezanih s kršitvami pravic intelektualne lastnine.
  Zato je treba bolje razložiti, kakšni so cilji EU in kakšne so posledice kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, ter pojasniti, kako si EU prizadeva za krepitev uveljavljanja teh pravic v tretjih državah, s čimer naj bi ustvarili okolje, ki bo naklonjeno zaščiti pravic izumiteljev. |
| --- | --- |

2.4.1

Treba je opozoriti, da sta spoštovanje temeljnih pravic in temeljne svoboščine na spletu razlog za zavrnitev predloga trgovinskega sporazuma za boj proti ponarejanju (ACTA) v Evropi ter osnutkov zakonov o preprečevanju piratstva na spletu (angl. Stop Online Piracy Act – SOPA) in o zaščiti intelektualne lastnine (angl. Preventing Real Online Threats to Economic Creativity and Theft of Intellectual Property Act – PIPA) v ZDA. Iz teh neuspehov je razvidno, kako težko je uskladiti spoštovanje pravic intelektualne lastnine z javnim mnenjem. V nekaterih sektorjih javnega mnenja ponarejanja in piratstva tako ne obravnavajo kot kaznivi dejanji, oziroma se ne zavedajo gospodarskih posledic, povezanih s kršitvami pravic intelektualne lastnine.

Zato je treba bolje razložiti, kakšni so cilji EU in kakšne so posledice kršitev pravic intelektualne lastnine v tretjih državah, ter pojasniti, kako si EU prizadeva za krepitev uveljavljanja teh pravic v tretjih državah, s čimer naj bi ustvarili okolje, ki bo naklonjeno zaščiti pravic izumiteljev.

2.5   Zagotavljanje boljših podatkov

| 2.5.1 | Nekatere podatke, na primer o obsegu in posledicah kršitev pravic intelektualne lastnine, je še vedno težko pridobiti. |
| --- | --- |

2.5.1

Nekatere podatke, na primer o obsegu in posledicah kršitev pravic intelektualne lastnine, je še vedno težko pridobiti.

| 2.5.2 | Ustanovitev Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine je zelo pomemben ukrep: zadolžen je za zbiranje podatkov o spoštovanju pravic intelektualne lastnine v državah, ki niso članice EU, na podlagi česar se določajo prednostne naloge in obveščajo deležniki. |
| --- | --- |

2.5.2

Ustanovitev Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine je zelo pomemben ukrep: zadolžen je za zbiranje podatkov o spoštovanju pravic intelektualne lastnine v državah, ki niso članice EU, na podlagi česar se določajo prednostne naloge in obveščajo deležniki.

2.6   Uskladitev evropske zakonodaje za večji vpliv v tretjih državah

Videti je, da usklajena zakonodaja EU na področju pravic intelektualne lastnine olajšuje pogajanja s tretjimi državami, saj zagotavlja jasno podlago za določitev pogajalskih izhodišč Evropske unije.

2.7   Spodbujanje sodelovanja v EU

Preučiti bi bilo treba možnosti za nadaljnje izboljšanje sodelovanja med Komisijo in državami članicami (na primer pri izmenjavi informacij), pri čemer je treba graditi na partnerstvu, ki je bilo na primer vzpostavljeno med Komisijo, državami članicami in podjetji pri izvajanju strategije dostopa do trga, s čimer bi dosegli večjo gospodarnost z viri.

2.8   Izboljšanje varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah

V ocenjevalni študiji iz leta 2010 je bilo ugotovljeno, da je Komisija „dejavno prispevala k izvrševanju intelektualne lastnine na večstranski ravni na Svetu TRIPS pri STO, vendar so zaradi nasprotovanja tretjih držav koristi le omejene.“

2.9   Reševanje sporov in druga pravna sredstva

| 2.9.1 | Postopki reševanja sporov STO se lahko uporabijo tudi za primere kršitev sporazuma TRIPS. |
| --- | --- |

2.9.1

Postopki reševanja sporov STO se lahko uporabijo tudi za primere kršitev sporazuma TRIPS.

| 2.9.2 | Za države, ki nenehno kršijo mednarodne obveznosti glede predpisov o intelektualni lastnini, lahko Komisija preuči omejitev udeležbe teh držav ali njihovega financiranja v posebnih programih tehnične pomoči, ki jih podpira Evropska unija. |
| --- | --- |

2.9.2

Za države, ki nenehno kršijo mednarodne obveznosti glede predpisov o intelektualni lastnini, lahko Komisija preuči omejitev udeležbe teh držav ali njihovega financiranja v posebnih programih tehnične pomoči, ki jih podpira Evropska unija.

| 2.9.3 | Zaradi boljšega dialoga in razpoložljivosti znanja in izkušenj na terenu imajo številne države članice v ključnih državah v okviru svojih delegacij „atašeje za intelektualno lastnino“ (2). Cilj je zagotavljanje pomoči imetnikom pravic EU v tretjih državah. |
| --- | --- |

2.9.3

Zaradi boljšega dialoga in razpoložljivosti znanja in izkušenj na terenu imajo številne države članice v ključnih državah v okviru svojih delegacij „atašeje za intelektualno lastnino“ (2). Cilj je zagotavljanje pomoči imetnikom pravic EU v tretjih državah.

2.10   Opredelitev ključnih geografskih področij

EU bo vsaki dve leti posodobila seznam prednostnih držav, ki kršijo pravice intelektualne lastnine.

3.   Najpomembnejše ugotovitve

| 3.1 | V najnovejši študiji Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine in Evropskega patentnega urada so obravnavane gospodarske panoge v EU, ki uporabljajo pravice intelektualne lastnine. V študiji je ovrednoten njihov prispevek h gospodarskim rezultatom in trgovinskim izmenjavam na ravni EU, nato pa sledi analiza na ravni držav članic za obdobje 2008–2010. |
| --- | --- |

3.1

V najnovejši študiji Evropskega opazovalnega urada za kršitve pravic intelektualne lastnine in Evropskega patentnega urada so obravnavane gospodarske panoge v EU, ki uporabljajo pravice intelektualne lastnine. V študiji je ovrednoten njihov prispevek h gospodarskim rezultatom in trgovinskim izmenjavam na ravni EU, nato pa sledi analiza na ravni držav članic za obdobje 2008–2010.

| 3.2 | V tem obdobju so gospodarske panoge, ki uporabljajo pravice intelektualne lastnine, prispevale največji delež trgovine EU s preostalim svetom ter so ustvarile trgovinski presežek. Proizvodi, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine, predstavljajo 88 % uvoza oziroma 90 % izvoza EU. Panoge, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine, dejansko pozitivno vplivajo na tržni položaj EU. |
| --- | --- |

3.2

V tem obdobju so gospodarske panoge, ki uporabljajo pravice intelektualne lastnine, prispevale največji delež trgovine EU s preostalim svetom ter so ustvarile trgovinski presežek. Proizvodi, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine, predstavljajo 88 % uvoza oziroma 90 % izvoza EU. Panoge, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine, dejansko pozitivno vplivajo na tržni položaj EU.

| 3.3 | Te panoge glede na to študijo predstavljajo 26 % vseh delovnih mest v EU, kar je približno 56 milijonov neposrednih delovnih mest, skupaj z 20 milijoni posrednih delovnih mest. Skupno je torej vsako tretje delovno mesto v EU v panogah, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

3.3

Te panoge glede na to študijo predstavljajo 26 % vseh delovnih mest v EU, kar je približno 56 milijonov neposrednih delovnih mest, skupaj z 20 milijoni posrednih delovnih mest. Skupno je torej vsako tretje delovno mesto v EU v panogah, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine.

| 3.4 | Dobro bi bilo oceniti, kakšne so gospodarske in socialne posledice nespoštovanja lastninskih pravic v državah članicah EU in v tretjih državah, kar lahko utemeljimo z gospodarskimi in socialnimi težavami, ki jih trenutno doživlja Evropska unija. |
| --- | --- |

3.4

Dobro bi bilo oceniti, kakšne so gospodarske in socialne posledice nespoštovanja lastninskih pravic v državah članicah EU in v tretjih državah, kar lahko utemeljimo z gospodarskimi in socialnimi težavami, ki jih trenutno doživlja Evropska unija.

3.5   Nekateri sektorji so še vedno zelo občutljivi; eden od njih je dostopnost zdravil.

| 3.5.1 | EESO opozarja na poseben primer obveznih licenc v okviru mednarodne trgovine. Licence so v členu 31 sporazuma TRIPS opredeljene kot mehanizem, ki dovoljuje uporabo predmeta patenta brez dovoljenja imetnika pravice, na primer za varovanje javnega zdravja. |
| --- | --- |

3.5.1

EESO opozarja na poseben primer obveznih licenc v okviru mednarodne trgovine. Licence so v členu 31 sporazuma TRIPS opredeljene kot mehanizem, ki dovoljuje uporabo predmeta patenta brez dovoljenja imetnika pravice, na primer za varovanje javnega zdravja.

| 3.5.2 | Imetnik pravice lahko na splošno sam izkorišča zavarovani izum oziroma za izkoriščanje pooblasti koga drugega. Vendar pa lahko nacionalni javni organi za izkoriščanje patenta brez privoljenja lastnika pooblastijo tudi tretjo osebo, kadar to upravičuje javni interes. |
| --- | --- |

3.5.2

Imetnik pravice lahko na splošno sam izkorišča zavarovani izum oziroma za izkoriščanje pooblasti koga drugega. Vendar pa lahko nacionalni javni organi za izkoriščanje patenta brez privoljenja lastnika pooblastijo tudi tretjo osebo, kadar to upravičuje javni interes.

| 3.5.3 | Ta določba se lahko uporablja tako v tretjih državah podpisnicah sporazuma TRIPS kot v državah članicah EU, kadar podjetja s sedežem v tretjih državah dajo na trg formule, ki lahko izboljšajo javno zdravje, po zelo visokih cenah. |
| --- | --- |

3.5.3

Ta določba se lahko uporablja tako v tretjih državah podpisnicah sporazuma TRIPS kot v državah članicah EU, kadar podjetja s sedežem v tretjih državah dajo na trg formule, ki lahko izboljšajo javno zdravje, po zelo visokih cenah.

4.   Ugotovitve EESO

| 4.1 | EESO podpira sporočilo, katerega cilj sta boljša zaščita in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. |
| --- | --- |

4.1

EESO podpira sporočilo, katerega cilj sta boljša zaščita in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah.

| 4.2 | EESO je zlasti zadovoljen, da je novi pristop v zvezi s tretjimi državami uravnotežen, saj ohranja evropsko pomoč, hkrati pa predvideva sankcije v primerih nespoštovanja pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

4.2

EESO je zlasti zadovoljen, da je novi pristop v zvezi s tretjimi državami uravnotežen, saj ohranja evropsko pomoč, hkrati pa predvideva sankcije v primerih nespoštovanja pravic intelektualne lastnine.

| 4.3 | EESO poudarja, da v nobenem primeru ne sme biti lokalno prebivalstvo tisto, ki bo moralo prenašati posledice morebitnega krčenja določenih oblik financiranja EU. |
| --- | --- |

4.3

EESO poudarja, da v nobenem primeru ne sme biti lokalno prebivalstvo tisto, ki bo moralo prenašati posledice morebitnega krčenja določenih oblik financiranja EU.

| 4.4 | EESO pozdravlja potrditev Evropskega sveta, ki je na zasedanju marca 2014 ponovno opozoril, da je intelektualna lastnina ključno gonilo rasti in inovacij. |
| --- | --- |

4.4

EESO pozdravlja potrditev Evropskega sveta, ki je na zasedanju marca 2014 ponovno opozoril, da je intelektualna lastnina ključno gonilo rasti in inovacij.

| 4.5 | Zato EESO podpira Komisijo pri preprečevanju ponarejanja, kar velja za prednostno nalogo. |
| --- | --- |

4.5

Zato EESO podpira Komisijo pri preprečevanju ponarejanja, kar velja za prednostno nalogo.

| 4.6 | EESO opozarja, da niso prizadeti zgolj sektorji luksuznih izdelkov (oblačila, parfumi, usnjena galanterija itd.). Nevarno se širi ponarejanje mehanskih delov za avtomobilski sektor, pesticidov s pogosto zelo nevarno sestavo in običajnih potrošniških proizvodov za nego telesa, kar ima neposredne posledice za zdravje in varnost. |
| --- | --- |

4.6

EESO opozarja, da niso prizadeti zgolj sektorji luksuznih izdelkov (oblačila, parfumi, usnjena galanterija itd.). Nevarno se širi ponarejanje mehanskih delov za avtomobilski sektor, pesticidov s pogosto zelo nevarno sestavo in običajnih potrošniških proizvodov za nego telesa, kar ima neposredne posledice za zdravje in varnost.

| 4.7 | EESO opozarja, da je 90 % izvoza EU ustvarjenega v gospodarskih panogah, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine. Posledice ponarejanja za gospodarstvo in zaposlovanje še zdaleč niso zanemarljive. |
| --- | --- |

4.7

EESO opozarja, da je 90 % izvoza EU ustvarjenega v gospodarskih panogah, ki temeljijo na intenzivni uporabi pravic intelektualne lastnine. Posledice ponarejanja za gospodarstvo in zaposlovanje še zdaleč niso zanemarljive.

| 4.8 | EESO je seznanjen z novimi ukrepi za boj proti tem kršitvam mednarodnega trgovinskega prava. |
| --- | --- |

4.8

EESO je seznanjen z novimi ukrepi za boj proti tem kršitvam mednarodnega trgovinskega prava.

| 4.9 | EESO se strinja z načelom rednih in sistematičnih pregledov za identifikacijo navedenih podjetij ali držav, ki so odgovorne za takšno ravnanje. |
| --- | --- |

4.9

EESO se strinja z načelom rednih in sistematičnih pregledov za identifikacijo navedenih podjetij ali držav, ki so odgovorne za takšno ravnanje.

| 4.10 | EESO podpira sorazmerne ukrepe za kršitelje, za katere velja, da niso ravno naklonjeni spoštovanju pravil. |
| --- | --- |

4.10

EESO podpira sorazmerne ukrepe za kršitelje, za katere velja, da niso ravno naklonjeni spoštovanju pravil.

| 4.11 | EESO se zato zavzema za politike, ki bodo osredotočene predvsem na kršitelje na t. i. komercialni ravni in jim bodo onemogočile, da se okoriščajo s prihodki od nezakonite trgovine, ki očitno krši pravice intelektualne lastnine in ima uničujoče posledice za rast, inovacije in zaposlovanje. |
| --- | --- |

4.11

EESO se zato zavzema za politike, ki bodo osredotočene predvsem na kršitelje na t. i. komercialni ravni in jim bodo onemogočile, da se okoriščajo s prihodki od nezakonite trgovine, ki očitno krši pravice intelektualne lastnine in ima uničujoče posledice za rast, inovacije in zaposlovanje.

| 4.12 | EESO si tako želi kar najbolj natančno opredelitev pojma „komercialni obseg“, da ne bi bile predvidene sankcije preveč omejene oziroma da ne bi prišlo do prevelike zamude pri rokih za izvajanje. |
| --- | --- |

4.12

EESO si tako želi kar najbolj natančno opredelitev pojma „komercialni obseg“, da ne bi bile predvidene sankcije preveč omejene oziroma da ne bi prišlo do prevelike zamude pri rokih za izvajanje.

| 4.13 | EESO poudarja, kako pomembno je dobro sodelovanje z državami članicami. Zlasti opozarja na prizadevanja držav članic glede zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah. |
| --- | --- |

4.13

EESO poudarja, kako pomembno je dobro sodelovanje z državami članicami. Zlasti opozarja na prizadevanja držav članic glede zaščite in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine v tretjih državah.

| 4.14 | EESO meni, da Komisiji ni uspelo poučiti in ozavestiti javnosti o pravicah intelektualne lastnine, zato jo spodbuja, naj v ta namen sprejme nove ukrepe. |
| --- | --- |

4.14

EESO meni, da Komisiji ni uspelo poučiti in ozavestiti javnosti o pravicah intelektualne lastnine, zato jo spodbuja, naj v ta namen sprejme nove ukrepe.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Brazilija, Rusija, Indija, Kitajska in Južna Afrika.

1

(2)  Atašeje za intelektualno lastnino

2

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/117 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/117

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD))

(2015/C 230/18)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 207(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvozu kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 586 final – 2014/0272 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 141 glasovi za, 3 glasovi proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/118 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/118

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD)

(2015/C 230/19)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 207(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o začasni opustitvi nekaterih koncesij v zvezi z uvozom kmetijskih proizvodov s poreklom iz Turčije v Unijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 593 final – 2014/0275 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 145 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/119

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD)

(2015/C 230/20)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 207(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Unije za visoko kakovostno goveje in prašičje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (kodificirano besedilo)

COM(2014) 594 final – 2014/0276 COD.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 150 glasovi za, 2 glasovoma proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/120 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/120

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007

(COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD)

(2015/C 230/21)

Evropski parlament in Svet sta 20. oziroma 27. oktobra 2014 sklenila, da v skladu s členom 43(2) PDEU Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi večletnega načrta za staleže trske, sleda in papaline v Baltskem morju ter ribištvo, ki izkorišča te staleže, o spremembi Uredbe (ES) št. 2187/2005 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1098/2007

COM(2014) 614 final – 2014/0285 COD.

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 152 glasovi za, 1 glasom proti in 2 vzdržanima glasovoma sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/121 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/121

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD))

(2015/C 230/22)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščitnih ukrepih, določenih v Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Republiko Islandijo (kodificirano besedilo)

COM(2014) 308 final – 2014/0160 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 157 glasovi za, 1 glasom proti in 3 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/122 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/122

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za izvoz (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD))

(2015/C 230/23)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo)

COM(2014) 322 final – 2014/0167 (COD)

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 147 glasovi za, 1 glasom proti in 1 vzdržanim glasom o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/123 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/123

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD))

(2015/C 230/24)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz (kodificirano besedilo)

COM(2014) 321 final – 2014/0166 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 150 glasovi za, 1 glasom proti in 5 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/124 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/124

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev)

(COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD))

(2015/C 230/25)

Evropski parlament in Svet sta 15. septembra oziroma 8. oktobra 2014 sklenila, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosita za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (prenovitev)

COM(2014) 323 final – 2014/0168 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra 2014) s 145 glasovi za, 3 glasovi proti in 7 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/125 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/125

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev)

(COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD))

(2015/C 230/26)

Svet je 8. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za uvoz tekstilnih izdelkov iz nekaterih tretjih držav, ki jih ne urejajo dvostranski sporazumi, protokoli ali drugi dogovori ali druga posebna uvozna pravila Unije (prenovitev)

COM(2014) 345 final – 2014/0177 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 151 glasovi za, 2 glasovoma proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/126 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/126

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (kodificirano besedilo)

COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD)

(2015/C 230/27)

Evropski parlament je 15. septembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi postopkov Unije na področju skupne trgovinske politike za zagotovitev izvrševanja pravic Unije po mednarodnih pravilih trgovanja, zlasti tistih, ki so dogovorjena v okviru Svetovne trgovinske organizacije (kodificirano besedilo)

COM(2014) 341 final – 2014/0174 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 150 glasovi za, 3 glasovi proti in 1 vzdržanim glasom sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/127 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/127

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD))

(2015/C 230/28)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih, ki jih Unija lahko uvede na podlagi poročila, ki ga sprejme Organ STO za reševanje sporov v zvezi s protidampinškimi in protisubvencijskimi zadevami (kodificirano besedilo)

COM(2014) 317 final – 2014/0163 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 148 glasovi za, 3 glasovi proti in 6 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/128 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/128

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo)

(COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD))

(2015/C 230/29)

Evropski parlament je 20. oktobra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih postopkih za uporabo Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Republiko Črno goro na drugi strani (kodificirano besedilo)

COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 152 glasovi za, 1 glasom proti in 6 vzdržanimi glasovi o tem predlogu sprejel pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---

| 14.7.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 230/129 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 230/129

---

Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirana različica)

(COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD))

(2015/C 230/30)

Evropski parlament je 12. novembra 2014 sklenil, da v skladu s členom 304 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) Evropski ekonomsko-socialni odbor zaprosi za mnenje o naslednjem dokumentu:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (kodificirana različica)

COM(2014) 660 final – 2014/0305 (COD).

Odbor se v celoti strinja z vsebino predloga in nima nobenih pripomb, zato je na 503. plenarnem zasedanju 10. in 11. decembra 2014 (seja z dne 10. decembra) s 154 glasovi za, 3 glasovi proti in 5 vzdržanimi glasovi sklenil o tem predlogu podati pozitivno mnenje.

V Bruslju, 10. decembra 2014

Predsednik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora

Henri MALOSSE

---