# Uradni list C 212/2015

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 212 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5827. junij 2015 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 212

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5827. junij 2015

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 212/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7582 – Goldman Sachs Group/Altarea/Pascal Défense) (
  1
  ) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 212/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.7582 – Goldman Sachs Group/Altarea/Pascal Défense) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 212/02 | Menjalni tečaji eura | 2 |
| 2015/C 212/03 | Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka dne 28. Aprila 2015 o predhodnem osnutku sklepa v zadevi AT.39964 – Air France-KLM/Alitalia/Delta (SkyTeam) – Država poročevalka: Latvija | 3 |
| 2015/C 212/04 | Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Air France/KLM/Alitalia/Delta (AT.39964) | 4 |
| 2015/C 212/05 | Povzetek Sklepa Komisije z dne 12. maja 2015 v zvezi s postopkom na podlagi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Zadeva AT.39964 – Air France/KLM/Alitalia/Delta) (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3125) | 5 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2015/C 212/02

Menjalni tečaji eura

2

2015/C 212/03

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka dne 28. Aprila 2015 o predhodnem osnutku sklepa v zadevi AT.39964 – Air France-KLM/Alitalia/Delta (SkyTeam) – Država poročevalka: Latvija

3

2015/C 212/04

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje – Air France/KLM/Alitalia/Delta (AT.39964)

4

2015/C 212/05

Povzetek Sklepa Komisije z dne 12. maja 2015 v zvezi s postopkom na podlagi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (Zadeva AT.39964 – Air France/KLM/Alitalia/Delta) (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3125)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3125)

5

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 212/06 | Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 8 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2015/C 212/07 | Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 9 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2015/C 212/06

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

8

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2015/C 212/07

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

9

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2015/C 212/08 | Popravek Obvestila o začetku protidampinškega postopka za uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ( UL C 143, 30.4.2015 ) | 13 |

Popravki

2015/C 212/08

Popravek Obvestila o začetku protidampinškega postopka za uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ( UL C 143, 30.4.2015 )

UL C 143, 30.4.2015

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.7582 – Goldman Sachs Group/Altarea/Pascal Défense)

(Besedilo velja za EGP)

(2015/C 212/01)

Komisija se je 17. aprila 2015 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7582. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32015M7582. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/2

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. junija 2015

(2015/C 212/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1202 |
| JPY | japonski jen | 138,58 |
| DKK | danska krona | 7,4608 |
| GBP | funt šterling | 0,71230 |
| SEK | švedska krona | 9,2641 |
| CHF | švicarski frank | 1,0447 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,7730 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 27,230 |
| HUF | madžarski forint | 312,66 |
| PLN | poljski zlot | 4,1757 |
| RON | romunski leu | 4,4575 |
| TRY | turška lira | 2,9848 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4631 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3851 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6842 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6347 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5100 |
| KRW | južnokorejski won | 1 258,49 |
| ZAR | južnoafriški rand | 13,6412 |
| CNY | kitajski juan | 6,9553 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5875 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 925,51 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2416 |
| PHP | filipinski peso | 50,510 |
| RUB | ruski rubelj | 61,8070 |
| THB | tajski bat | 37,868 |
| BRL | brazilski real | 3,5157 |
| MXN | mehiški peso | 17,4219 |
| INR | indijska rupija | 71,2458 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1202

JPY

japonski jen

138,58

DKK

danska krona

7,4608

GBP

funt šterling

0,71230

SEK

švedska krona

9,2641

CHF

švicarski frank

1,0447

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,7730

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

27,230

HUF

madžarski forint

312,66

PLN

poljski zlot

4,1757

RON

romunski leu

4,4575

TRY

turška lira

2,9848

AUD

avstralski dolar

1,4631

CAD

kanadski dolar

1,3851

HKD

hongkonški dolar

8,6842

NZD

novozelandski dolar

1,6347

SGD

singapurski dolar

1,5100

KRW

južnokorejski won

1 258,49

ZAR

južnoafriški rand

13,6412

CNY

kitajski juan

6,9553

HRK

hrvaška kuna

7,5875

IDR

indonezijska rupija

14 925,51

MYR

malezijski ringit

4,2416

PHP

filipinski peso

50,510

RUB

ruski rubelj

61,8070

THB

tajski bat

37,868

BRL

brazilski real

3,5157

MXN

mehiški peso

17,4219

INR

indijska rupija

71,2458

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/3

---

Mnenje Svetovalnega odbora za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje s sestanka dne 28. Aprila 2015 o predhodnem osnutku sklepa v zadevi AT.39964 – Air France-KLM/Alitalia/Delta („SkyTeam“)

Država poročevalka: Latvija

(2015/C 212/03)

| 1. | Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije iz osnutka sklepa v skladu s členom 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), ki ga je Svetovalnemu odboru sporočila 16. aprila 2015. Vse države članice se strinjajo. |
| --- | --- |

1.

Svetovalni odbor se strinja z oceno Komisije iz osnutka sklepa v skladu s členom 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU), ki ga je Svetovalnemu odboru sporočila 16. aprila 2015. Vse države članice se strinjajo.

| 2. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je postopek mogoče zaključiti s sklepom v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. Večina držav članic se strinja. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

2.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da je postopek mogoče zaključiti s sklepom v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. Večina držav članic se strinja. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 3. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so zaveze, ki so jih predlagale družbe Air France, KLM, Alitalia in Delta primerne, potrebne in sorazmerne. Večina držav članic se strinja. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

3.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da so zaveze, ki so jih predlagale družbe Air France, KLM, Alitalia in Delta primerne, potrebne in sorazmerne. Večina držav članic se strinja. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 4. | Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ob upoštevanju predlaganih zavez družb Air France, KLM, Alitalia in Delta in brez poseganja v člen (9)2 Uredbe (ES) št. 1/2003 ni več razlogov za njeno ukrepanje. Večina držav članic se strinja. Manjšina članov Odbora se vzdrži. |
| --- | --- |

4.

Svetovalni odbor se strinja s Komisijo, da ob upoštevanju predlaganih zavez družb Air France, KLM, Alitalia in Delta in brez poseganja v člen (9)2 Uredbe (ES) št. 1/2003 ni več razlogov za njeno ukrepanje. Večina držav članic se strinja. Manjšina članov Odbora se vzdrži.

| 5. | Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. Manjšina držav članic je predlagala, naj Komisija pregleda točko 42 osnutka sklepa. |
| --- | --- |

5.

Svetovalni odbor poziva Komisijo, naj upošteva vse druge točke, ki so bile obravnavane med razpravo. Manjšina držav članic je predlagala, naj Komisija pregleda točko 42 osnutka sklepa.

| 6. | Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. Vse države članice se strinjajo. |
| --- | --- |

6.

Svetovalni odbor priporoča objavo tega mnenja v Uradnem listu Evropske unije. Vse države članice se strinjajo.

---

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/4

---

Končno poročilo pooblaščenca za zaslišanje (1)

Air France/KLM/Alitalia/Delta

(AT.39964)

(2015/C 212/04)

| (1) | Ta zadeva se nanaša na čezatlantski sporazum o skupnem podjetju (v nadaljnjem besedilu: čezatlantski sporazum), sklenjen med družbami Société Air France, Alitalia Società Aerea Italiana SpA, Delta Air Lines Inc. in Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (v nadaljnjem besedilu: stranke) v zvezi z ustanovitvijo skupnega podjetja z delitvijo dobička in izgube, ki med drugim zajema vse storitve letalskega prevoza potnikov, ki jih upravljajo stranke na progah med Evropo in Severno Ameriko (2). V čezatlantskem sporazumu je določeno obsežno sodelovanje med strankami, vključno z oblikovanjem cen, zmogljivostjo, voznimi redi in usklajevanjem upravljanja prihodkov. |
| --- | --- |

(1)

Ta zadeva se nanaša na čezatlantski sporazum o skupnem podjetju (v nadaljnjem besedilu: čezatlantski sporazum), sklenjen med družbami Société Air France, Alitalia Società Aerea Italiana SpA, Delta Air Lines Inc. in Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (v nadaljnjem besedilu: stranke) v zvezi z ustanovitvijo skupnega podjetja z delitvijo dobička in izgube, ki med drugim zajema vse storitve letalskega prevoza potnikov, ki jih upravljajo stranke na progah med Evropo in Severno Ameriko (2). V čezatlantskem sporazumu je določeno obsežno sodelovanje med strankami, vključno z oblikovanjem cen, zmogljivostjo, voznimi redi in usklajevanjem upravljanja prihodkov.

| (2) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 23. januarja 2012 začela postopek za sprejetje sklepa v skladu s poglavjem III Uredbe št. 1/2003 (3) v zvezi s čezatlantskim sporazumom. |
| --- | --- |

(2)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 23. januarja 2012 začela postopek za sprejetje sklepa v skladu s poglavjem III Uredbe št. 1/2003 (3) v zvezi s čezatlantskim sporazumom.

| (3) | Komisija je 26. septembra 2014 sprejela predhodno oceno v skladu s členom 9(1) Uredbe št. 1/2003 in izrazila pomisleke glede združljivosti čezatlantskega sporazuma s členom 101 Pogodbe, zlasti v zvezi s trgom višjega cenovnega razreda na progi Pariz–New York ter trgom višjega cenovnega razreda in drugimi trgi na progah Amsterdam–New York in Rim–New York. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 26. septembra 2014 sprejela predhodno oceno v skladu s členom 9(1) Uredbe št. 1/2003 in izrazila pomisleke glede združljivosti čezatlantskega sporazuma s členom 101 Pogodbe, zlasti v zvezi s trgom višjega cenovnega razreda na progi Pariz–New York ter trgom višjega cenovnega razreda in drugimi trgi na progah Amsterdam–New York in Rim–New York.

| (4) | Stranke so 3. oktobra 2014 Komisiji predložile zaveze kot odgovor na predhodno oceno. Komisija je 23. oktobra 2014 v skladu s členom 27(4) Uredbe št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije
   (4) objavila obvestilo s povzetkom zadeve in zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj podajo svoje pripombe v zvezi z zavezami. |
| --- | --- |

(4)

Stranke so 3. oktobra 2014 Komisiji predložile zaveze kot odgovor na predhodno oceno. Komisija je 23. oktobra 2014 v skladu s členom 27(4) Uredbe št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije
   (4) objavila obvestilo s povzetkom zadeve in zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim osebam, naj podajo svoje pripombe v zvezi z zavezami.

| (5) | Komisija je 8. decembra 2014 strankam predložila nezaupne različice pripomb, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani. Stranke so 23. februarja 2015 predložile spremenjene zaveze („končne zaveze“). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 8. decembra 2014 strankam predložila nezaupne različice pripomb, ki so jih predložile zainteresirane tretje strani. Stranke so 23. februarja 2015 predložile spremenjene zaveze („končne zaveze“).

| (6) | Z osnutkom sklepa postanejo končne zaveze zavezujoče za stranke in Komisija ugotavlja, da ob njihovem upoštevanju ni več razlogov za njeno ukrepanje in da bi bilo treba postopek v tej zadevi zato končati. |
| --- | --- |

(6)

Z osnutkom sklepa postanejo končne zaveze zavezujoče za stranke in Komisija ugotavlja, da ob njihovem upoštevanju ni več razlogov za njeno ukrepanje in da bi bilo treba postopek v tej zadevi zato končati.

| (7) | Ker nisem prejel nobenih zahtev ali pritožb od strank v postopku (5), menim, da se je v tej zadevi spoštovalo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic vseh strank. |
| --- | --- |

(7)

Ker nisem prejel nobenih zahtev ali pritožb od strank v postopku (5), menim, da se je v tej zadevi spoštovalo učinkovito uveljavljanje procesnih pravic vseh strank.

Bruselj, 30. aprila 2015

Joos STRAGIER

---

(1)  V skladu s členoma 16 in 17 Sklepa 2011/695/EU predsednika Evropske komisije z dne 13. oktobra 2011 o funkciji in mandatu pooblaščenca za zaslišanje v nekaterih postopkih o konkurenci (UL L 275, 20.10.2011, str. 29) (v nadaljnjem besedilu: Sklep 2011/695/EU).

1

(2)  Mehika, ZDA in Kanada.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (UL L 1, 4.1.2003, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: Uredba št. 1/2003).

3

(4)  UL C 376, 23.10.2014, str. 12.

4

(5)  V skladu s členom 15(1) Sklepa 2011/695/EU se lahko stranke v postopkih, ki ponudijo zaveze v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, v kateri koli fazi postopka obrnejo na pooblaščenca za zaslišanje zaradi zagotovitve učinkovitega uveljavljanja svojih procesnih pravic.

5

---

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/5 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/5

---

Povzetek Sklepa Komisije

z dne 12. maja 2015

v zvezi s postopkom na podlagi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije

(Zadeva AT.39964 – Air France/KLM/Alitalia/Delta)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3125)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2015/C 212/05)

Komisija je 12. maja 2015 sprejela sklep v zvezi s postopkom na podlagi člena 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije. V skladu z določbami iz člena 30 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003
   (1)
  Komisija objavlja imena strank in glavno vsebino tega sklepa ob upoštevanju pravnega interesa podjetij, da varujejo svoje poslovne skrivnosti.

Uvod

| (1) | S sklepom postanejo zaveze, ki so jih ponudile družbe Société Air France (v nadaljnjem besedilu: AF), Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (v nadaljnjem besedilu: KLM), Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A (v nadaljnjem besedilu: AZ) in Delta Air Lines, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Delta) (v nadaljnjem besedilu skupaj: stranke) v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (v nadaljnjem besedilu: Uredba št. 1/2003) v postopku v skladu s členom 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), pravno zavezujoče. Ta sklep se nanaša na sporazume, sklenjene med strankami v zvezi z ustanovitvijo skupnega podjetja z delitvijo dobička/izgube, imenovan čezatlantski sporazum o skupnem podjetju (v nadaljnjem besedilu: čezatlantski sporazum), ki med drugim zajema vse storitve letalskega prevoza potnikov, ki jih stranke opravljajo na progah med Evropo in Severno Ameriko (v nadaljnjem besedilu: čezatlantske proge). |
| --- | --- |

(1)

S sklepom postanejo zaveze, ki so jih ponudile družbe Société Air France (v nadaljnjem besedilu: AF), Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (v nadaljnjem besedilu: KLM), Alitalia Società Aerea Italiana S.p.A (v nadaljnjem besedilu: AZ) in Delta Air Lines, Inc. (v nadaljnjem besedilu: Delta) (v nadaljnjem besedilu skupaj: stranke) v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 (v nadaljnjem besedilu: Uredba št. 1/2003) v postopku v skladu s členom 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), pravno zavezujoče. Ta sklep se nanaša na sporazume, sklenjene med strankami v zvezi z ustanovitvijo skupnega podjetja z delitvijo dobička/izgube, imenovan čezatlantski sporazum o skupnem podjetju (v nadaljnjem besedilu: čezatlantski sporazum), ki med drugim zajema vse storitve letalskega prevoza potnikov, ki jih stranke opravljajo na progah med Evropo in Severno Ameriko (v nadaljnjem besedilu: čezatlantske proge).

Postopek

| (2) | Komisija je 23. januarja 2012 začela protimonopolni postopek z namenom sprejetja sklepa v skladu s poglavjem III Uredbe št. 1/2003. Komisija je 26. septembra 2014 sprejela predhodno oceno (v nadaljnjem besedilu: predhodna ocena), v kateri je navedla svoje pomisleke glede konkurence na trgu višjega cenovnega razreda Pariz–New York, trgu višjega cenovnega razreda in drugih trgih Amsterdam–New York in trgu višjega cenovnega razreda in drugih trgih Rim–New York (v nadaljnjem besedilu: zadevne proge) (2). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 23. januarja 2012 začela protimonopolni postopek z namenom sprejetja sklepa v skladu s poglavjem III Uredbe št. 1/2003. Komisija je 26. septembra 2014 sprejela predhodno oceno (v nadaljnjem besedilu: predhodna ocena), v kateri je navedla svoje pomisleke glede konkurence na trgu višjega cenovnega razreda Pariz–New York, trgu višjega cenovnega razreda in drugih trgih Amsterdam–New York in trgu višjega cenovnega razreda in drugih trgih Rim–New York (v nadaljnjem besedilu: zadevne proge) (2).

| (3) | Stranke so 3. oktobra 2014 predlagale zaveze, da bi odpravile predhodne pomisleke Komisije. Komisija je 23. oktobra 2014 v skladu s členom 27(4) Uredbe št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo s povzetkom zadeve in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim stranem, naj podajo svoje pripombe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o preiskavi trga). Po predložitvi pripomb tretjih strani 4. maja 2015 so stranke predložile podpisano različico končnih zavez. |
| --- | --- |

(3)

Stranke so 3. oktobra 2014 predlagale zaveze, da bi odpravile predhodne pomisleke Komisije. Komisija je 23. oktobra 2014 v skladu s členom 27(4) Uredbe št. 1/2003 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo s povzetkom zadeve in predlaganih zavez ter pozivom zainteresiranim tretjim stranem, naj podajo svoje pripombe (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o preiskavi trga). Po predložitvi pripomb tretjih strani 4. maja 2015 so stranke predložile podpisano različico končnih zavez.

| (4) | Komisija se je 28. aprila 2015 posvetovala s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje, ki je izdal pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je 30. aprila 2015 izdal končno poročilo. |
| --- | --- |

(4)

Komisija se je 28. aprila 2015 posvetovala s Svetovalnim odborom za omejevalna ravnanja in prevladujoče položaje, ki je izdal pozitivno mnenje. Pooblaščenec za zaslišanje je 30. aprila 2015 izdal končno poročilo.

Pomisleki, izraženi v predhodni oceni

Ocena v skladu s členom 101(1) in 101(3) Pogodbe

| (5) | Komisija je v svoji predhodni oceni z dne 26. septembra 2014 izrazila predhodne pomisleke o tem, da je cilj strank v okviru sodelovanja v skladu s čezatlantskim sporazumom in posledica tega sodelovanja morda omejevanje konkurence na trgu višjega cenovnega razreda na progi Pariz–New York in na trgu višjega cenovnega razreda in drugih trgih na progah Amsterdam–New York ter Rim–New York. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je v svoji predhodni oceni z dne 26. septembra 2014 izrazila predhodne pomisleke o tem, da je cilj strank v okviru sodelovanja v skladu s čezatlantskim sporazumom in posledica tega sodelovanja morda omejevanje konkurence na trgu višjega cenovnega razreda na progi Pariz–New York in na trgu višjega cenovnega razreda in drugih trgih na progah Amsterdam–New York ter Rim–New York.

| (6) | V svoji predhodni oceni je Komisija začasno sklenila, da ima čezatlantski sporazum protikonkurenčni cilj, saj predvideva obsežno sodelovanje med strankami glede vseh ključnih parametrov na področju konkurence med letalskimi prevozniki, vključno z oblikovanjem cen, zmogljivostjo, voznimi redi in kakovostjo storitev. Znotraj skupnega podjetja z nevtralno delitvijo dobička in izgube ne glede na lastništvo zrakoplova so posamezne pobude strank na čezatlantskih progah nadomestili skupni interesi in koristi, ki izhajajo iz skupnega podjetja in vseh strank kot celote. |
| --- | --- |

(6)

V svoji predhodni oceni je Komisija začasno sklenila, da ima čezatlantski sporazum protikonkurenčni cilj, saj predvideva obsežno sodelovanje med strankami glede vseh ključnih parametrov na področju konkurence med letalskimi prevozniki, vključno z oblikovanjem cen, zmogljivostjo, voznimi redi in kakovostjo storitev. Znotraj skupnega podjetja z nevtralno delitvijo dobička in izgube ne glede na lastništvo zrakoplova so posamezne pobude strank na čezatlantskih progah nadomestili skupni interesi in koristi, ki izhajajo iz skupnega podjetja in vseh strank kot celote.

| (7) | Komisija je poleg tega začasno menila, da je cilj čezatlantskega sporazuma bistveno omejiti konkurenco (i) za potnike v višjem cenovnem razredu na progi Pariz–New York in (ii) za potnike v višjem cenovnem razredu in druge potnike na progah Amsterdam–New York oziroma Rim–New York. Komisija je začasno sklenila, da je konkurenca, ki je obstajala med zadevnimi strankami na zadevnih progah pred njihovim sodelovanjem, odpravljena in da ni verjetno, da bi jo nadomestila konkurenca drugih letalskih družb, in sicer zaradi znatnih ovir za vstop in širitev. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je poleg tega začasno menila, da je cilj čezatlantskega sporazuma bistveno omejiti konkurenco (i) za potnike v višjem cenovnem razredu na progi Pariz–New York in (ii) za potnike v višjem cenovnem razredu in druge potnike na progah Amsterdam–New York oziroma Rim–New York. Komisija je začasno sklenila, da je konkurenca, ki je obstajala med zadevnimi strankami na zadevnih progah pred njihovim sodelovanjem, odpravljena in da ni verjetno, da bi jo nadomestila konkurenca drugih letalskih družb, in sicer zaradi znatnih ovir za vstop in širitev.

| (8) | Zato v skladu s predhodnim stališčem Komisije sodelovanje med strankami v okviru čezatlantskega sporazuma krši člen 101(1) Pogodbe na progi Pariz–New York v zvezi s potniki v višjem cenovnem razredu ter na progah Amsterdam–New York in Rim–New York v zvezi s potniki v višjem cenovnem razredu in drugimi potniki. |
| --- | --- |

(8)

Zato v skladu s predhodnim stališčem Komisije sodelovanje med strankami v okviru čezatlantskega sporazuma krši člen 101(1) Pogodbe na progi Pariz–New York v zvezi s potniki v višjem cenovnem razredu ter na progah Amsterdam–New York in Rim–New York v zvezi s potniki v višjem cenovnem razredu in drugimi potniki.

| (9) | Stranke niso predložile nobenih argumentov o izboljšanju učinkovitosti v zvezi z zadevnimi progami. Zato je Komisija začasno sklenila, da ni izboljšanja učinkovitosti, ki bi lahko izravnalo znatno omejevanje konkurence, ki bi jo lahko na zadevnih progah povzročil čezatlantski sporazum. |
| --- | --- |

(9)

Stranke niso predložile nobenih argumentov o izboljšanju učinkovitosti v zvezi z zadevnimi progami. Zato je Komisija začasno sklenila, da ni izboljšanja učinkovitosti, ki bi lahko izravnalo znatno omejevanje konkurence, ki bi jo lahko na zadevnih progah povzročil čezatlantski sporazum.

Prvotne in končne zaveze

| (10) | Stranke so 3. oktobra 2014 predlagale zaveze, da bi odpravile pomisleke v zvezi s konkurenco iz predhodne ocene. Stranke predlagajo:






  (a) | zagotovitev parov slotov za prihode in odhode na letališču v Amsterdamu in/ali letališčih New York JFK/Newark Liberty ter na letališču v Rimu in/ali letališčih New York JFK/Newark Liberty po izbiri konkurenta, da bi enemu ali več upravičenim konkurentom omogočile, da bi upravljali do sedem (7) novih ali povečali svojo ponudbo za prav toliko dodatnih letov tedensko na vsaki od prog Amsterdam–New York in Rim–New York. Ta zaveza je odvisna od določenih pogojev, vključno s tem, da je konkurent izkoristil vse razumne možnosti za pridobitev potrebnih slotov z običajnim postopkom za njihovo dodelitev; |
| --- | --- | --- |

(10)

Stranke so 3. oktobra 2014 predlagale zaveze, da bi odpravile pomisleke v zvezi s konkurenco iz predhodne ocene. Stranke predlagajo:

(a)

zagotovitev parov slotov za prihode in odhode na letališču v Amsterdamu in/ali letališčih New York JFK/Newark Liberty ter na letališču v Rimu in/ali letališčih New York JFK/Newark Liberty po izbiri konkurenta, da bi enemu ali več upravičenim konkurentom omogočile, da bi upravljali do sedem (7) novih ali povečali svojo ponudbo za prav toliko dodatnih letov tedensko na vsaki od prog Amsterdam–New York in Rim–New York. Ta zaveza je odvisna od določenih pogojev, vključno s tem, da je konkurent izkoristil vse razumne možnosti za pridobitev potrebnih slotov z običajnim postopkom za njihovo dodelitev;

| (b) | sklenitev sporazumov o združljivosti prevoznin (3) s konkurenti za potnike v vseh razredih na vseh zadevnih progah, razen na progi Pariz–New York, na kateri bodo sporazumi zajemali le potnike v višjem cenovnem razredu. Upravičeni konkurenti so vsi konkurenti, ki so začeli opravljati nove ali pogostejše storitve direktnih letov na zadevni progi in ki sami ali v povezavi s partnerji iz združenja letalskih prevoznikov ne upravljajo vozlišča ali druge pomembnejše operativne baze na obeh koncih proge. Na progi Pariz–New York ta zaveza zajema tudi konkurente, ki že opravljajo storitve direktnih letov na progi; |
| --- | --- |

(b)

sklenitev sporazumov o združljivosti prevoznin (3) s konkurenti za potnike v vseh razredih na vseh zadevnih progah, razen na progi Pariz–New York, na kateri bodo sporazumi zajemali le potnike v višjem cenovnem razredu. Upravičeni konkurenti so vsi konkurenti, ki so začeli opravljati nove ali pogostejše storitve direktnih letov na zadevni progi in ki sami ali v povezavi s partnerji iz združenja letalskih prevoznikov ne upravljajo vozlišča ali druge pomembnejše operativne baze na obeh koncih proge. Na progi Pariz–New York ta zaveza zajema tudi konkurente, ki že opravljajo storitve direktnih letov na progi;

| (c) | sklenitev posebnih dogovorov o porazdelitvi deležev (4) s konkurenti za potnike v vseh razredih na vseh zadevnih progah, razen na progi Pariz–New York, na kateri bodo sporazumi zajemali le potnike v višjem cenovnem razredu, za prevoze s krajem vzleta in krajem pristanka v Evropi ali Severni Ameriki/Karibih/Srednji Ameriki, pod pogojem, da del te poti vključuje eno od treh zadevnih prog. Upravičeni konkurenti so vsi konkurenti, ki so začeli opravljati nove ali pogostejše storitve direktnih letov na zadevni progi in ki sami ali v povezavi s partnerji iz združenja letalskih prevoznikov ne upravljajo vozlišča ali druge pomembnejše operativne baze na obeh koncih proge. Na progi Pariz–New York ta zaveza zajema tudi konkurente, ki že opravljajo storitve direktnih letov na progi; |
| --- | --- |

(c)

sklenitev posebnih dogovorov o porazdelitvi deležev (4) s konkurenti za potnike v vseh razredih na vseh zadevnih progah, razen na progi Pariz–New York, na kateri bodo sporazumi zajemali le potnike v višjem cenovnem razredu, za prevoze s krajem vzleta in krajem pristanka v Evropi ali Severni Ameriki/Karibih/Srednji Ameriki, pod pogojem, da del te poti vključuje eno od treh zadevnih prog. Upravičeni konkurenti so vsi konkurenti, ki so začeli opravljati nove ali pogostejše storitve direktnih letov na zadevni progi in ki sami ali v povezavi s partnerji iz združenja letalskih prevoznikov ne upravljajo vozlišča ali druge pomembnejše operativne baze na obeh koncih proge. Na progi Pariz–New York ta zaveza zajema tudi konkurente, ki že opravljajo storitve direktnih letov na progi;

| (d) | odprtje svojih programov za potnike, ki pogosto letijo, konkurentom, ki storitve na kateri od zadevnih prog ponujajo na novo ali jih razširjajo, če ti konkurenti nimajo primerljivih programov za potnike, ki pogosto letijo, in če še ne sodelujejo v takih programih strank. |
| --- | --- |

(d)

odprtje svojih programov za potnike, ki pogosto letijo, konkurentom, ki storitve na kateri od zadevnih prog ponujajo na novo ali jih razširjajo, če ti konkurenti nimajo primerljivih programov za potnike, ki pogosto letijo, in če še ne sodelujejo v takih programih strank.

| (11) | Stranke so predlagale tudi, da bodo določile pooblaščenca, ki bo spremljal izpolnjevanje zavez. Če bi med letalsko družbo prosilko in strankami prišlo do nesoglasij glede zavez, stranke predlagajo postopek reševanja sporov, v katerem bo o pogojih v končni fazi odločalo arbitražno sodišče. |
| --- | --- |

(11)

Stranke so predlagale tudi, da bodo določile pooblaščenca, ki bo spremljal izpolnjevanje zavez. Če bi med letalsko družbo prosilko in strankami prišlo do nesoglasij glede zavez, stranke predlagajo postopek reševanja sporov, v katerem bo o pogojih v končni fazi odločalo arbitražno sodišče.

| (12) | V odgovor na pripombe, ki jih je Komisija prejela po objavi obvestila o preiskavi trga, so stranke 4. maja 2015 predložile podpisano različico končnih zavez. Poleg nekaterih pojasnil se te revidirane zaveze od prvotno predlaganih zavez razlikujejo le v zvezi z obsegom zavez iz posebnih dogovorov o porazdelitvi deležev za prevoze. Geografsko področje uporabe navedene zaveze je bilo razširjeno na promet z dejanskim krajem vzleta/pristanka v Libanonu in Izraelu, poleg prometa s krajem vzleta/pristanka v Evropi ali Severni Ameriki/Karibih/Srednji Ameriki. Poleg tega je bilo vključeno pojasnilo, po katerem posebna zaveza o porazdelitvi deležev za prevoze, ki vključuje pravico konkurenta, da izbere do dvajset (20) poti, ki imajo zadevno progo za cilj in izhodišče in ki jih upravljajo stranke, vključuje tudi poti, ki imajo zadevno progo za cilj in izhodišče, ki jih tržijo stranke in upravljajo določene hčerinske družbe strank (tj. KLM Cityhopper, Alitalia Cityliner, leti družbe HOP, ki jih z osebjem najema AF, in povezovalni leti, ki se tržijo pod blagovno znamko Delta Connection). |
| --- | --- |

(12)

V odgovor na pripombe, ki jih je Komisija prejela po objavi obvestila o preiskavi trga, so stranke 4. maja 2015 predložile podpisano različico končnih zavez. Poleg nekaterih pojasnil se te revidirane zaveze od prvotno predlaganih zavez razlikujejo le v zvezi z obsegom zavez iz posebnih dogovorov o porazdelitvi deležev za prevoze. Geografsko področje uporabe navedene zaveze je bilo razširjeno na promet z dejanskim krajem vzleta/pristanka v Libanonu in Izraelu, poleg prometa s krajem vzleta/pristanka v Evropi ali Severni Ameriki/Karibih/Srednji Ameriki. Poleg tega je bilo vključeno pojasnilo, po katerem posebna zaveza o porazdelitvi deležev za prevoze, ki vključuje pravico konkurenta, da izbere do dvajset (20) poti, ki imajo zadevno progo za cilj in izhodišče in ki jih upravljajo stranke, vključuje tudi poti, ki imajo zadevno progo za cilj in izhodišče, ki jih tržijo stranke in upravljajo določene hčerinske družbe strank (tj. KLM Cityhopper, Alitalia Cityliner, leti družbe HOP, ki jih z osebjem najema AF, in povezovalni leti, ki se tržijo pod blagovno znamko Delta Connection).

Presoja in sorazmernost predlaganih zavez

| (13) | Zaveze v svoji končni obliki zadoščajo za odpravo pomislekov Komisije iz predhodne ocene in niso nesorazmerne. Olajšujejo vstop na trg ali širitev na zadevnih progah, tako da znižujejo ovire za vstop ali širitev in krepijo storitve konkurentov, tako da jim zagotovijo dostop do povezovalnih letov in možnost, da sklenejo sporazume o združljivosti prevoznin in sporazume o sodelovanju glede programov za potnike, ki pogosto letijo. |
| --- | --- |

(13)

Zaveze v svoji končni obliki zadoščajo za odpravo pomislekov Komisije iz predhodne ocene in niso nesorazmerne. Olajšujejo vstop na trg ali širitev na zadevnih progah, tako da znižujejo ovire za vstop ali širitev in krepijo storitve konkurentov, tako da jim zagotovijo dostop do povezovalnih letov in možnost, da sklenejo sporazume o združljivosti prevoznin in sporazume o sodelovanju glede programov za potnike, ki pogosto letijo.

| (14) | Za proge Amsterdam–New York in Rim–New York pa Komisija meni, da je kombinacija zavez v zvezi s sloti na eni strani, skupaj z zavezami v zvezi s sporazumi o združljivosti prevoznin, posebnimi dogovori o porazdelitvi deležev za prevoze in programi za potnike, ki pogosto letijo, ustrezna in zadostna za odpravo pomislekov v zvezi s konkurenco, ugotovljenih v predhodni oceni. Zlasti pogoji za zaveze v zvezi s sloti so dovolj učinkoviti in privlačni za spodbujanje konkurentov, da jih dejansko izkoristijo, medtem ko bi druge obveznosti konkurentom omogočile, da povečajo vzdržnost svojih novih storitev. V zvezi s progo Pariz–New York Komisija ugotavlja, da konkurenti upravljajo več letov na dan kot stranke skupaj in da jim je nedavno uspelo povečati število poletov na progi. Zato Komisija meni, da so zaveze v zvezi s sporazumi o združljivosti prevoznin, posebnimi dogovori o porazdelitvi deležev in programi za potnike, ki pogosto letijo, ki so jih ponudile stranke tako za obstoječe kot za nove konkurente, ustrezne in zadostne za odpravo njenih pomislekov na tej progi. |
| --- | --- |

(14)

Za proge Amsterdam–New York in Rim–New York pa Komisija meni, da je kombinacija zavez v zvezi s sloti na eni strani, skupaj z zavezami v zvezi s sporazumi o združljivosti prevoznin, posebnimi dogovori o porazdelitvi deležev za prevoze in programi za potnike, ki pogosto letijo, ustrezna in zadostna za odpravo pomislekov v zvezi s konkurenco, ugotovljenih v predhodni oceni. Zlasti pogoji za zaveze v zvezi s sloti so dovolj učinkoviti in privlačni za spodbujanje konkurentov, da jih dejansko izkoristijo, medtem ko bi druge obveznosti konkurentom omogočile, da povečajo vzdržnost svojih novih storitev. V zvezi s progo Pariz–New York Komisija ugotavlja, da konkurenti upravljajo več letov na dan kot stranke skupaj in da jim je nedavno uspelo povečati število poletov na progi. Zato Komisija meni, da so zaveze v zvezi s sporazumi o združljivosti prevoznin, posebnimi dogovori o porazdelitvi deležev in programi za potnike, ki pogosto letijo, ki so jih ponudile stranke tako za obstoječe kot za nove konkurente, ustrezne in zadostne za odpravo njenih pomislekov na tej progi.

Zaključek

| (15) | S sprejetjem sklepa so zaveze, ki so jih zadevna podjetja predlagala, za ta podjetja postale zavezujoče. |
| --- | --- |

(15)

S sprejetjem sklepa so zaveze, ki so jih zadevna podjetja predlagala, za ta podjetja postale zavezujoče.

| (16) | Komisija meni, da ob upoštevanju končnih zavez, ki so jih stranke predlagale, ni več razlogov za ukrepanje. Sklep je zavezujoč deset let od datuma njegovega sprejetja. |
| --- | --- |

(16)

Komisija meni, da ob upoštevanju končnih zavez, ki so jih stranke predlagale, ni več razlogov za ukrepanje. Sklep je zavezujoč deset let od datuma njegovega sprejetja.

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1.

(2)  Trg višjega cenovnega razreda vključuje potnike, ki kupujejo vozovnice za prvi razred, poslovni razred in fleksibilne vozovnice za ekonomski razred, medtem ko drugi trgi vključujejo potnike, ki kupujejo omejene vozovnice za ekonomski razred.

(3)  Sporazum o združljivosti prevoznin konkurentu (ali potovalni agenciji) omogoča, da skupini potnikov ponudi povraten let, ki ga zajemajo zaveze, pri čemer direkten let v eno smer zagotovi ena od strank, v nasprotno smer pa konkurent;

(4)  Posebni dogovori o porazdelitvi deležev za prevoze konkurenčnim letalskim prevoznikom omogočajo, da se lahko s strankami ugodno dogovorijo za prevoz potnikov na povezovalnih letih, ki jih na progah v Evropi in Severni Ameriki (in drugih izbranih državah) opravljajo stranke, in tako napolnijo svoje lastne čezatlantske lete na zadevni progi, tako da se potniki prenesejo na čezatlantske lete konkurentov.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/8

---

Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protidampinških ukrepov

(2015/C 212/06)

1.   V skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), Evropska komisija obvešča, da se bodo spodaj navedeni protidampinški ukrepi iztekli na datum iz razpredelnice, razen če bo uveden pregled v skladu z naslednjim postopkom.

2.   Postopek

Proizvajalci Unije lahko vložijo pisni zahtevek za pregled. Ta zahtevek mora vsebovati zadostne dokaze, da bi se damping in škoda zaradi izteka ukrepov verjetno nadaljevala ali ponovila.

Če se Komisija odloči za pregled zadevnih ukrepov, se uvoznikom, izvoznikom, predstavnikom države izvoznice in proizvajalcem Unije omogoči, da podrobneje razložijo, spodbijajo ali komentirajo zadeve, opisane v zahtevku za pregled.

3.   Rok

Proizvajalci Unije lahko na podlagi navedenega kadar koli po objavi tega obvestila vložijo pisni zahtevek za pregled, ki ga mora Evropska komisija (naslov: European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), CHAR 4/39, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België (2)) prejeti vsaj tri mesece pred datumom iz razpredelnice.

4.   To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009.

| Izdelek | Države porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Iztek veljavnosti (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid | Ljudska republika Kitajska | Protidampinška dajatev | Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 287/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 78, 24.3.2011, str. 1). | 25.3.2016 |

Izdelek

Države porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Iztek veljavnosti (3)

Volframov karbid, volframov karbid z dodatkom kovinskega prahu in taljeni volframov karbid

Ljudska republika Kitajska

Protidampinška dajatev

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 287/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz volframovega karbida, volframovega karbida z dodatkom kovinskega prahu in taljenega volframovega karbida s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 78, 24.3.2011, str. 1).

25.3.2016

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2)  Telefaks +32 22956505.

(3)  Ukrep se izteče ob polnoči na dan, naveden v tem stolpcu.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/9

---

Objava zahtevka v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2015/C 212/07)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila
   (2)

„OBERLAUSITZER BIOKARPFEN“

Št. ES: DE-PGI-0005-01070 – 13.12.2012

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime

„Oberlausitzer Biokarpfen“

2.   Država članica ali tretja država

Država članica ali tretja država

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Oberlausitzer Biokarpfen“ se kot jedilni krap (Cyprinus carpio) prodaja živ, zaklan in predelan (v kosih, kot dimljena riba, kot fileji, nepakiran ali predpakiran).

Cyprinus carpio

„Oberlausitzer Biokarpfen“ je krap zrcalar, po hrbtu je temnozelen, siv ali sivkasto moder, boki so rumenkasto zelene do zlate barve, trebuh pa je nekoliko rumenkasto bel. Hrbtne in repne plavuti so sive, repna in podrepna plavut imata rdečkast odtenek, prsne in trebušne plavuti pa so rumenkaste ali rdečkaste. Ker spada med krape zrcalarje, je zanj značilna enotna vrsta lusk. Poleg neprekinjene proge lusk na hrbtu ima posamezne zrcalne luske na korenih plavuti in za škržnim poklopcem. Glava je v primerjavi z drugimi krapi zelo kratka (razmerje med telesno dolžino in višino je manjše od 3,0). Zaradi kratke glave je opazen prehod glave v trup.

Živa teža jedilnega krapa je od 1 300 do 2 500 g, ki jo doseže v 3. ali 4. poletju. Meso je svetlo do rahlo rožnato, čvrsto in z nizko vsebnostjo maščobe, je posebnega, značilnega čistega, rahlo oreškastega okusa in aromatičnega vonja.

Kemična sestava mesa:

| 1. | voda | 75 %–85 % |
| --- | --- | --- |
| 2. | maščevje | 0,5 %–4,0 % |
| 3. | beljakovine | 15 %–19 % |
| 4. | surovi pepel | 0 %–1,5 %. |

1.

voda

75 %–85 %

2.

maščevje

0,5 %–4,0 %

3.

beljakovine

15 %–19 %

4.

surovi pepel

0 %–1,5 %.

Zaradi uporabe dodatnih krmil iz kontrolirane ekološke pridelave (žito, stročnice) je meso brez ostankov pesticidov.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode)

Surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krma (samo za proizvode živalskega izvora)

Krap se v razmerju najmanj 50 mas. % prehranjuje z naravno hrano (hranila z dna, zooplankton ipd.). Prehrani se smejo dodajati izključno ekološko pridelana žita in stročnice (zlasti volčji bob in/ali grah) z geografskega območja v skladu z izdanim potrdilom (Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 (3) in Uredba Komisije (ES) št. 889/2008 (4)) do največ 50 mas. % prehrane.

3

4

3.5   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Gojenje vrste „Oberlausitzer Biokarpfen“ poteka v skladu z veljavno zakonodajo ES – Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 in Uredba Komisije (ES) št. 710/2009 (5) – ter z opredelitvijo ribogojstva v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 1198/2006 (6), vsako leto pa ga preverja in zanj izdaja potrdilo pooblaščeni inštitut za preizkušanje.

5

6

Rastna sezona krapa je v toplih poletnih mesecih, zato se njegova starost računa glede na število poletij. Jedilni krap v Zgornji Lužici običajno dorase v treh poletjih. Prvo leto se znotraj geografskega območja iz jajčeca razvije t. i. krap K1. Potem ko K1 prezimi, se iz ribe razvije t. i. krap K2. Ta preživi še eno zimo in tretje oziroma četrto poletje doseže želeno težo.

Drstni krapi izvirajo iz reprodukcije na geografskem območju. Za ohranitev genetske raznolikosti se lahko izjemoma uporabijo drstni krapi iz drugih regij. Vendar pa morajo ti krapi pred prvim drstenjem preživeti najmanj 6 mesecev na geografskem območju.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.

—

3.7   Posebna pravila za označevanje

Posebna pravila za označevanje

Na vidni zgornji strani embalaže se uporablja oznaka kakovosti, prikazana spodaj:

Poreklo se dokazuje tako, da vlagatelj zahtevka dodeli kontrolno številko za vsakega proizvajalca, ter s prikazano oznako kakovosti. Tako je mogoče vsak proizvod, opremljen z oznako kakovosti, pripisati posameznemu proizvajalcu.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje vključuje vse ribnike s krapi v okrožjih Budišin (Bautzen) in Görlitz (v skladu z zakonom o novi razdelitvi območja za okrožja v zvezni državi Saški z dne 29. januarja 2008, ki je začel veljati 1. avgusta 2008).

5.   Povezava z geografskim območjem

Povezava z geografskim območjem

5.1   Značilnosti geografskega območja

Značilnosti geografskega območja

Zgornja Lužica je skrajno vzhodno območje razširjenosti krapa v Nemčiji, zanj pa je značilen vpliv celinskega podnebja. Toda zaradi visoke stopnje izhlapevanja na velikih površinah ribnikov ponekod prihaja do t. i. psevdoatlantskega podnebnega učinka. Ribogojstvo kot posebna gospodarska panoga ima v Zgornji Lužici več kot 750-letno neprekinjeno tradicijo. Ribniki s krapi so na tem geografskem območju del stoletja stare kulturne krajine.

Zgornja Lužica danes obsega 2 050 ha ribogojnih površin. Sredi 13. stoletja, ko ulov v rečnem ribolovu ni zadostoval za pokrivanje potreb po ribah, so v Zgornji Lužici začeli urejati ribnike za ribogojstvo. Naravni pogoji v regiji so bili še posebno ugodni, saj so bile razmere na pobočjih severno od Gornjelužiškega hribovja zelo primerne za ureditev večjih ribnikov.

Obsežni, predvsem severni deli Zgornje Lužice zaradi manj kakovostnih peščenih tal in visoke podtalnice niso bili posebno primerni za kmetijstvo. Ni naključje, da ime „Lausitz“ izvira iz lužiškosrbske besede Łužica, ki pomeni „močvirje“. Položna pobočja, predvsem na severu Zgornje Lužice, visoka podtalnica, manj kakovostna peščena tla ali nizko barje ter velike površine, ki so bile v posesti plemičev, so omogočili razvoj ribogojstva, ki je bilo nekoč razširjeno po skoraj celotnem ozemlju Zgornje Lužice in ki je v veliki meri vse do danes zaznamovalo podobo krajine. Nove ribnike so uredili večinoma na nizkem barju.

Zaradi zimskega izsuševanja in z njim povezane mineralizacije in sproščanja hranljivih snovi v okolje skupaj s pritoki, ki so pogosto bogati s hranljivimi snovmi, je večina ribnikov izrazito evtrofnega značaja. Razmere v ribnikih z mineralnim podtaljem, v katere priteka voda z nizko vsebnostjo hranljivih snovi, so mezotrofne. Glavni viri tekoče vode, iz katerih se napajajo skupine ribnikov, so reke Spree, Kleine Spree, Löbauer Wasser in Schwarzer Schöps.

Za območje ribnikov v Zgornji Lužici je še posebej značilno, da se tam na majhnem prostoru izmenjujejo polnaravni habitati in habitati, ki so bili spremenjeni zaradi izkoriščanja. Posebno pomembni so na tem območju vlažni habitati, ki so nastali zaradi izkoriščanja ribnikov: za ribnike in njihova območja nalaganja blata so značilna muljasta tla, združbe plavajoče in potopljene vegetacije. Na teh območjih je najti tudi močvirja, ki se napajajo iz izvira, vegetacijo polnaravnih tekočih voda in jarkov, močvirske in barjanske gozdove, nahajališča odraslega sestoja z veliko duplinami, močvirsko grmičevje, močvirja, bregove in območja nalaganja blata v okolici ter številne otoke v ribnikih.

Urejanje ribnikov se je še posebno spodbudilo zaradi rasti prebivalstva in pokristjanjevanja v obdobju od leta 1100 do 1300 ter zaradi omejene površine obdelovalne zemlje in pašnikov. S pokristjanjenjem poganskih Lužiških Srbov so postale ribe za vse prebivalstvo obredna jed ob številnih postnih dneh.

V Zgornji Lužici se je razvilo posebno strokovno znanje o ribogojstvu. Ribogojstvo je bilo že leta 1875 vključeno v učni načrt kmetijske šole, ustanovljene v kraju Budišin (Bautzen). Inšpektor Kintze je vsaj od leta 1885 v ribnikih na viteškem posestvu Kreba uspešno krmil krape z volčjim bobom.

Na območju vresja in ribnikov v Zgornji Lužici, ki je danes v primerjavi z drugimi pokrajinami redko poseljeno, ni omembe vrednih industrijskih ali mestnih izvorov onesnaževanja, ki bi z odplakami obremenjevali to pokrajino izjemne ekološke vrednosti.

5.2   Posebnosti proizvoda

Posebnosti proizvoda

„Oberlausitzer Biokarpfen“ se odlikuje z veliko vitalnostjo in dobro konverzijo krme (potrebno je največ 50 % dopolnilne krme) ter posebno odpornostjo na podnebne razmere. Skozi stoletja se je posebej prilagodil na celinske podnebne razmere (dolge, mrzle zime, visoke poletne temperature). Njegovo meso je visoke kakovosti, svetlo do rahlo rožnato, čvrsto, rahlo in z nizko vsebnostjo maščobe, je posebnega, značilnega rahlo oreškastega okusa in aromatičnega vonja. Od drugih krapov (8,7 %–12,7 % maščobe) se loči po zelo nizki vsebnosti maščobe (0,5 %–4 % maščobe) in se odlikuje s čvrstejšim, okusnejšim mesom finega, rahlo oreškastega okusa.

Zaradi uporabe dodatnih krmil iz kontrolirane ekološke pridelave (žito, stročnice) je meso brez ostankov pesticidov.

„Oberlausitzer Biokarpfen“ je v regiji nasploh in zunaj nje znan med uporabniki ekoloških proizvodov in uživa med potrošniki velik sloves.

Kupci so zaradi zelo kakovostnega okusa in trajnostne ekološke vzreje pripravljeni plačati višjo ceno za krapa „Oberlausitzer Biokarpfen“ kakor za krapa iz običajne vzreje.

5.3   Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Vzročna povezava med geografskim okoljem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO)

Zaradi kakovostne vode, podnebnih razmer, polnaravnih ribnikov na geografskem območju, visokega odstotka naravne krme ter potrjeno biološkega gojenja se „Oberlausitzer Biokarpfen“ odlikuje s posebno kakovostjo.

Posebne naravne, gospodarske in socialne razmere so ugodno vplivale na nastanek ribogojstva in stoletne tradicije gojenja krapov v Zgornji Lužici. Znanje, ki so si ga pridobili tukajšnji ribogojci, izjemno kakovostna voda, posebni, ekstenzivni in trajnostni pogoji za vzrejo, zlasti nizka gostota živali, ki znaša največ 3 000 K1(20 g–50 g)/ha in največ 600 (200 g–500 g)/ha, ter znatni vpliv celinskega podnebja so jamstvo za značilne lastnosti krapa „Oberlausitzer Biokarpfen“.

Voda v zgornjelužiških ribnikih je visoke kakovosti, v ribnike pa priteka predvsem voda iz rek Spree, Kleine Spree, Löbauer Wasser, Schwarzwasser in Schwarzer Schöps. Velika puferska kapaciteta polnaravnih ribnikov z visokim odstotkom trsja in vodnih rastlin v veliki meri izravnava nihanje v sestavi dotočne vode.

Polnaravne zemeljske ribnike (naravna tla) z naravnimi zavetji, nastale skozi zgodovino, na primernih delih bregov (najmanj 80 % skupne dolžine brega) obdaja najmanj 3 m–5 m širok pas trsja. Zaradi visoke kakovosti pritočne vode v polnaravnih ribnikih rastejo številne zanje značilne združbe vodnih rastlin. Te združbe pa pri morebitnih kratkotrajnih spremembah sestave dotočne vode delujejo kot pufer. „Oberlausitzer Biokarpfen“ v združbah vodnih rastlin in trsja ne najde samo dovolj zavetja, ki mu pomaga rasti brez stresa, temveč se tam razvija tudi raznovrstna naravna prehrana v obliki mikroorganizmov, kar je pomembno za poseben, značilen okus krapa. Poleg tega različna globina vode, poraščeni bregovi in vodne rastline kot naravna zaščita ugodno vplivajo na počutje živali in zmanjšujejo število stresnih situacij.

Hranljive snovi v ribnikih omogočajo, da se „Oberlausitzer Biokarpfen“ v veliki meri prehranjuje z naravno hrano iz vode ribnika (npr. zooplankton, zoobentos).

Zaradi posebnih podnebnih razmer, sestave dna ribnikov in vodnih razmer na geografskem območju je meso krapa „Oberlausitzer Biokarpfen“ svetlo, okusno in zaradi zagotovljeno visokega odstotka naravne prehrane (najmanj 50 %) v povezavi z biološko pridelanim žitom kot dodatno prehrano posebno čvrsto, nežno in z nizko vsebnostjo maščobe (0,5 %–4 %), okus in vonj pa sta posebna, čista in, kot značilnost, rahlo oreškasta.

Navedene kakovostne značilnosti so skupaj s tradicionalno pomembnostjo krapa za kulinarično kulturo geografskega območja dodaten razlog za to, da je „Oberlausitzer Biokarpfen“ specialiteta, ki jo potrošniki cenijo in katere sloves je tesno povezan z regijo.

Sloves krapa „Oberlausitzer Biokarpfen“ je zaradi večkratnega odziva v tisku, ki je poročal o njegovem izvrstnem okusu, od prve predstavitve nenehno rasel.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006 (7))

7

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/35550

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12. Nadomeščena z Uredbo (EU) št. 1151/2012.

2

(3)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

3

(4)  UL L 250, 18.9.2008, str. 1.

4

(5)  UL L 204, 6.8.2008, str. 15.

5

(6)  UL L 223, 15.8.2006, str. 1.

6

(7)  Glej opombo 2.

7

---

Popravki

| 27.6.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | C 212/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2015

SL

Uradni list Evropske unije

C 212/13

---

Popravek Obvestila o začetku protidampinškega postopka za uvoz armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

(
  Uradni list Evropske unije C 143 z dne 30. aprila 2015
  )

(2015/C 212/08)

Stran 19, točka 2 Priloge I: Prihodki od prodaje in obseg prodaje:

besedilo:

„Navedite prihodke od prodaje v obračunski valuti svoje družbe v obdobju od 1. aprila 2013 do 31. marca 2014 za prodajo (izvoz v Unijo za vsako od 28 držav članic ločeno in skupaj ter domača prodaja) armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, kot so opredeljene v obvestilu o začetku, in pripadajočo težo ali količino. Navedite enoto teže ali količine ter uporabljeno valuto.“

se glasi:

se glasi:

„Navedite prihodke od prodaje v obračunski valuti svoje družbe v obdobju od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 za prodajo (izvoz v Unijo za vsako od 28 držav članic ločeno in skupaj ter domača prodaja) armaturnih palic iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, kot so opredeljene v obvestilu o začetku, in pripadajočo težo ali količino. Navedite enoto teže ali količine ter uporabljeno valuto.“

Stran 21, točka 2 Priloge II: Prihodki od prodaje in obseg prodaje:

besedilo:

besedilo:

„Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), prihodke od prodaje in težo ali količino uvoza v Unijo ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske v obdobju od 1. aprila 2013 do 31. marca 2014 za armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, kot so opredeljene v obvestilu o začetku, in pripadajočo težo ali količino. Navedite uporabljeno enoto teže ali količine.“

se glasi:

se glasi:

„Navedite skupne prihodke od prodaje družbe v eurih (EUR), prihodke od prodaje in težo ali količino uvoza v Unijo ter nadaljnjo prodajo na trgu Unije po uvozu iz Ljudske republike Kitajske v obdobju od 1. aprila 2014 do 31. marca 2015 za armaturne palice iz jekla z visoko odpornostjo proti utrujenosti, kot so opredeljene v obvestilu o začetku, in pripadajočo težo ali količino. Navedite uporabljeno enoto teže ali količine.“

---