# Eiropas Savienības L 172/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 172 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 3. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 172

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 3. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 83 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz piesārņotāju emisiju atkarībā no motoram nepieciešamās degvielas veida [2015/1038] | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 83 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz piesārņotāju emisiju atkarībā no motoram nepieciešamās degvielas veida [2015/1038]

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 3.7.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 172/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 pēdējā redakcijā, kas pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 83 – Vienoti noteikumi par transportlīdzekļu apstiprināšanu attiecībā uz piesārņotāju emisiju atkarībā no motoram nepieciešamās degvielas veida [2015/1038]

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu 07. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2015. gada 22. janvārī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Transportlīdzekļa tipa pārveidojumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tipa apstiprinājumu paplašināšana |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ražošanas atbilstība (COP) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Atbilstība ekspluatācijā |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

12.

| 13. | Par apstiprināšanas testu veikšanu atbildīgo tehnisko dienestu nosaukums un adrese un tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese |
| --- | --- |

13.

| 1. papildinājums – | Ražošanas atbilstības prasību pārbaudes procedūra, ja ražotāja norādītā ražošanas standartnovirze ir apmierinoša |
| --- | --- |

1. papildinājums –

| 2. papildinājums – | Ražošanas atbilstības prasību pārbaudes procedūra, ja ražotāja norādītā ražošanas standartnovirze ir neapmierinoša vai nav pieejama |
| --- | --- |

2. papildinājums –

| 3. papildinājums – | Atbilstības ekspluatācijā pārbaude |
| --- | --- |

3. papildinājums –

| 4. papildinājums – | Statistiskā procedūra atbilstības ekspluatācijā testēšanai attiecībā uz izpūtēja emisijām |
| --- | --- |

4. papildinājums –

| 5. papildinājums – | Pienākumi attiecībā uz atbilstību ekspluatācijā |
| --- | --- |

5. papildinājums –

| 6. papildinājums – | Prasības transportlīdzekļiem, kuru izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu |
| --- | --- |

6. papildinājums –

Pielikumi

| 1. pielikums – | Motora un transportlīdzekļa raksturojums un informācija par testu veikšanu |
| --- | --- |

1. pielikums –

| 2. pielikums – | Paziņojums par apstiprinājuma piešķiršanu, paplašināšanu, atteikšanu, atsaukšanu, pilnīgu ražošanas izbeigšanu transportlīdzekļa tipam attiecībā uz gāzveida piesārņotāju emisiju no motora saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 |
| --- | --- |

2. pielikums –

| 3. pielikums – | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums |
| --- | --- |

3. pielikums –

| 4.a pielikums – | I tipa tests |
| --- | --- |

4.a pielikums –

| 5. pielikums – | II tipa tests (oglekļa monoksīda emisijas tests tukšgaitā) |
| --- | --- |

5. pielikums –

| 6. pielikums – | III tipa tests (kartera gāzu emisijas pārbaude) |
| --- | --- |

6. pielikums –

| 7. pielikums – | IV tipa tests (ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotu transportlīdzekļu radītu iztvaikošanas emisiju noteikšana) |
| --- | --- |

7. pielikums –

| 8. pielikums – | VI tipa tests (zemas apkārtējās temperatūras oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējās izplūdes gāzu emisijas tests pēc aukstās iedarbināšanas) |
| --- | --- |

8. pielikums –

| 9. pielikums – | V tipa tests (izturības testa apraksts piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīguma pārbaudei) |
| --- | --- |

9. pielikums –

| 10. pielikums – | Etalondegvielu specifikācija |
| --- | --- |

10. pielikums –

| 10.a pielikums – | Gāzveida etalondegvielu specifikācijas |
| --- | --- |

10.a pielikums –

| 11. pielikums – | Iebūvētā diagnostika (OBD) mehāniskajiem transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

11. pielikums –

| 12. pielikums – | EEK tipa apstiprinājums transportlīdzekļiem, kas darbojas ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu |
| --- | --- |

12. pielikums –

| 13. pielikums – | Emisiju testa procedūra transportlīdzeklim, kas aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu |
| --- | --- |

13. pielikums –

| 14. pielikums – | Emisiju testa procedūra hibrīdiem elektriskajiem transportlīdzekļiem (HEV) |
| --- | --- |

14. pielikums –

1.   DARBĪBAS JOMA

Šajos noteikumos izklāstītas tehniskās prasības mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai.

Turklāt šajā dokumentā paredzēti arī noteikumi, kas attiecas uz atbilstību ekspluatācijā, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu un iebūvētajām diagnostikas (OBD) sistēmām.

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz M1, M2, N1 un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru atskaites masa nepārsniedz 2 610 kg (1).

Pēc ražotāja pieprasījuma tipa apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem var attiecināt ne tikai uz iepriekš minētajiem transportlīdzekļiem, bet arī uz M1, M2, N1 un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, kuru atskaites masa nepārsniedz 2 840 kg un kuri atbilst šajos noteikumos paredzētajiem nosacījumiem.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajos noteikumos izmantotas šādas definīcijas.

| 2.1. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu grupa, kas neatšķiras pēc šādiem aspektiem:






  2.1.1. | ekvivalentā inerce, kas noteikta attiecībā pret atskaites masu, kā paredzēts šo noteikumu 4.a pielikuma A4.a/3. tabulā, un |
| --- | --- | --- |

2.1.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļu grupa, kas neatšķiras pēc šādiem aspektiem:

2.1.1.

ekvivalentā inerce, kas noteikta attiecībā pret atskaites masu, kā paredzēts šo noteikumu 4.a pielikuma A4.a/3. tabulā, un

| 2.1.2. | motora un transportlīdzekļa īpašības, kā paredzēts šo noteikumu 1. pielikumā. |
| --- | --- |

2.1.2.

motora un transportlīdzekļa īpašības, kā paredzēts šo noteikumu 1. pielikumā.

| 2.2. | “Atskaites masa” ir transportlīdzekļa tukšmasa, kas palielināta par standarta masu 100 kg testa veikšanai saskaņā ar šo noteikumu 4.a un 8. pielikumu.






  2.2.1. | “Tukšmasa” ir transportlīdzekļa pašmasa bez standarta vadītāja masas 75 kg apmērā, pasažieriem vai kravas, bet ar līdz 90 % uzpildītu degvielas tvertni un ar parasto instrumentu komplektu un rezerves riteni (attiecīgos gadījumos). |
| --- | --- | --- |

2.2.

“Atskaites masa” ir transportlīdzekļa tukšmasa, kas palielināta par standarta masu 100 kg testa veikšanai saskaņā ar šo noteikumu 4.a un 8. pielikumu.

2.2.1.

“Tukšmasa” ir transportlīdzekļa pašmasa bez standarta vadītāja masas 75 kg apmērā, pasažieriem vai kravas, bet ar līdz 90 % uzpildītu degvielas tvertni un ar parasto instrumentu komplektu un rezerves riteni (attiecīgos gadījumos).

| 2.2.2. | “Pašmasa” ir masa, kas aprakstīta šo noteikumu 1. pielikuma 2.6. punktā, bet transportlīdzekļiem, kuri projektēti un konstruēti, lai pārvadātu vairāk nekā 9 cilvēkus (papildus vadītājam), apkalpes locekļa masa (75 kg), ja starp deviņām vai vairāk vietām ir vieta apkalpes loceklim. |
| --- | --- |

2.2.2.

“Pašmasa” ir masa, kas aprakstīta šo noteikumu 1. pielikuma 2.6. punktā, bet transportlīdzekļiem, kuri projektēti un konstruēti, lai pārvadātu vairāk nekā 9 cilvēkus (papildus vadītājam), apkalpes locekļa masa (75 kg), ja starp deviņām vai vairāk vietām ir vieta apkalpes loceklim.

| 2.3. | “Maksimālā masa” ir transportlīdzekļa ražotāja noteiktā maksimāli pieļaujamā masa (šī masa var pārsniegt valsts atbildīgo institūciju noteikto maksimālo masu). |
| --- | --- |

2.3.

“Maksimālā masa” ir transportlīdzekļa ražotāja noteiktā maksimāli pieļaujamā masa (šī masa var pārsniegt valsts atbildīgo institūciju noteikto maksimālo masu).

| 2.4. | “Gāzveida piesārņotāji” ir izplūdes gāzu oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu, kas izteikti kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalents, un ogļūdeņražu emisija, pieņemot šādu attiecību:






  a) | C1H2,525 sašķidrinātai naftas gāzei (LPG); |
| --- | --- | --- |

2.4.

“Gāzveida piesārņotāji” ir izplūdes gāzu oglekļa monoksīda, slāpekļa oksīdu, kas izteikti kā slāpekļa dioksīda (NO2) ekvivalents, un ogļūdeņražu emisija, pieņemot šādu attiecību:

a)

C1H2,525 sašķidrinātai naftas gāzei (LPG);

| b) | C1H4 dabasgāzei un biometānam; |
| --- | --- |

b)

C1H4 dabasgāzei un biometānam;

| c) | C1H1,89O0,016 benzīnam (E5); |
| --- | --- |

c)

C1H1,89O0,016 benzīnam (E5);

| d) | C1H1,93O0,033 benzīnam (E10); |
| --- | --- |

d)

C1H1,93O0,033 benzīnam (E10);

| e) | C1H1,86O0,005 dīzeļdegvielai (B5); |
| --- | --- |

e)

C1H1,86O0,005 dīzeļdegvielai (B5);

| f) | C1H1,86O0,007 dīzeļdegvielai (B7); |
| --- | --- |

f)

C1H1,86O0,007 dīzeļdegvielai (B7);

| g) | C1H2,74O0,385 etanolam (E85); |
| --- | --- |

g)

C1H2,74O0,385 etanolam (E85);

| h) | C1H2,61O0,329 etanolam (E75). |
| --- | --- |

h)

C1H2,61O0,329 etanolam (E75).

| 2.5. | “Piesārņotājdaļiņas” ir izplūdes gāzu sastāvdaļas, kas no atšķaidītas izplūdes gāzes ir atdalītas maksimālajā temperatūrā 325 K (52 °C), izmantojot šo noteikumu 4.a pielikuma 4. papildinājumā aprakstītos filtrus.






  2.5.1. | “Daļiņu skaits” ir to daļiņu kopējais skaits, kuru diametrs pārsniedz 23 nm un kuras atrodas atšķaidītajā izplūdes gāzē pēc tam, kad tā ir kondicionēta, lai atdalītu gaistošās vielas, kā aprakstīts šo noteikumu 4.a pielikuma 5. papildinājumā. |
| --- | --- | --- |

2.5.

“Piesārņotājdaļiņas” ir izplūdes gāzu sastāvdaļas, kas no atšķaidītas izplūdes gāzes ir atdalītas maksimālajā temperatūrā 325 K (52 °C), izmantojot šo noteikumu 4.a pielikuma 4. papildinājumā aprakstītos filtrus.

2.5.1.

“Daļiņu skaits” ir to daļiņu kopējais skaits, kuru diametrs pārsniedz 23 nm un kuras atrodas atšķaidītajā izplūdes gāzē pēc tam, kad tā ir kondicionēta, lai atdalītu gaistošās vielas, kā aprakstīts šo noteikumu 4.a pielikuma 5. papildinājumā.

| 2.6. | “Izplūdes gāzu emisija”






  a) | dzirksteļaizdedzes (DA) motoriem ir gāzveida piesārņotāju un piesārņotājdaļiņu emisija; |
| --- | --- | --- |

2.6.

“Izplūdes gāzu emisija”

a)

dzirksteļaizdedzes (DA) motoriem ir gāzveida piesārņotāju un piesārņotājdaļiņu emisija;

| b) | kompresijaizdedzes (KA) motoriem ir gāzveida piesārņotāju, piesārņotājdaļiņu un daļiņu skaita emisija. |
| --- | --- |

b)

kompresijaizdedzes (KA) motoriem ir gāzveida piesārņotāju, piesārņotājdaļiņu un daļiņu skaita emisija.

| 2.7. | “Iztvaikošanas emisijas” ir ogļūdeņražu tvaiki, kas rodas no mehāniskā transportlīdzekļa degvielas sistēmas un nav izplūdes gāzu emisijas.






  2.7.1. | “Tvertnes izgarojuma zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, ko izraisa temperatūras izmaiņas degvielas tvertnē (pieņemot attiecību C1H2,33). |
| --- | --- | --- |

2.7.

“Iztvaikošanas emisijas” ir ogļūdeņražu tvaiki, kas rodas no mehāniskā transportlīdzekļa degvielas sistēmas un nav izplūdes gāzu emisijas.

2.7.1.

“Tvertnes izgarojuma zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, ko izraisa temperatūras izmaiņas degvielas tvertnē (pieņemot attiecību C1H2,33).

| 2.7.2. | “Izgarojuma zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, kas rodas no stāvoša transportlīdzekļa degvielas sistēmas pēc braukšanas perioda (pieņemot attiecību C1 H2,20). |
| --- | --- |

2.7.2.

“Izgarojuma zudumi” ir ogļūdeņražu emisijas, kas rodas no stāvoša transportlīdzekļa degvielas sistēmas pēc braukšanas perioda (pieņemot attiecību C1 H2,20).

| 2.8. | “Motora karteris” ir telpas motorā vai ārpus tā, kas ar iekšējiem vai ārējiem cauruļvadiem savienotas ar eļļas tvertni, caur kurām var izkļūt gāzes un tvaiki. |
| --- | --- |

2.8.

“Motora karteris” ir telpas motorā vai ārpus tā, kas ar iekšējiem vai ārējiem cauruļvadiem savienotas ar eļļas tvertni, caur kurām var izkļūt gāzes un tvaiki.

| 2.9. | “Aukstās iedarbināšanas ierīce” ir ierīce, kas uz laiku bagātina motora gaisa/degvielas maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt motoru. |
| --- | --- |

2.9.

“Aukstās iedarbināšanas ierīce” ir ierīce, kas uz laiku bagātina motora gaisa/degvielas maisījumu, tādējādi palīdzot iedarbināt motoru.

| 2.10. | “Palaišanas palīgierīce” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt motoru, nebagātinot motora gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas regulējuma izmaiņas utt. |
| --- | --- |

2.10.

“Palaišanas palīgierīce” ir ierīce, kas palīdz iedarbināt motoru, nebagātinot motora gaisa/degvielas maisījumu, piemēram, kvēlsveces, iesmidzināšanas regulējuma izmaiņas utt.

| 2.11. | “Motora litrāža” ir:






  2.11.1. | virzuļmotoriem – motora nominālais darba tilpums; |
| --- | --- | --- |

2.11.

“Motora litrāža” ir:

2.11.1.

virzuļmotoriem – motora nominālais darba tilpums;

| 2.11.2. | rotora (Vankeļa) virzuļmotoriem – dubults degkameras nominālais darba tilpums. |
| --- | --- |

2.11.2.

rotora (Vankeļa) virzuļmotoriem – dubults degkameras nominālais darba tilpums.

| 2.12. | “Piesārņojuma kontroles iekārtas” ir tās transportlīdzekļa daļas, kas kontrolē un/vai ierobežo izplūdes gāzu un iztvaikošanas emisijas. |
| --- | --- |

2.12.

“Piesārņojuma kontroles iekārtas” ir tās transportlīdzekļa daļas, kas kontrolē un/vai ierobežo izplūdes gāzu un iztvaikošanas emisijas.

| 2.13. | “Iebūvētā diagnostika (OBD)” ir iebūvētā diagnostikas sistēma emisijas kontrolei, kas spēj noteikt iespējamo nepareizas darbības zonu, izmantojot kļūdu kodus, kas glabājas datora atmiņā. |
| --- | --- |

2.13.

“Iebūvētā diagnostika (OBD)” ir iebūvētā diagnostikas sistēma emisijas kontrolei, kas spēj noteikt iespējamo nepareizas darbības zonu, izmantojot kļūdu kodus, kas glabājas datora atmiņā.

| 2.14. | “Ekspluatācijas tests” ir tests un atbilstības novērtējums, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 9.2.1. punktu. |
| --- | --- |

2.14.

“Ekspluatācijas tests” ir tests un atbilstības novērtējums, kas veikts saskaņā ar šo noteikumu 9.2.1. punktu.

| 2.15. | “Pienācīgi uzturēts un izmantots” attiecībā uz testa transportlīdzekli nozīmē, ka tas atbilst kritērijiem, lai to pieņemtu kā izraudzīto transportlīdzekli, kā paredzēts šo noteikumu 3. papildinājuma 2. punktā. |
| --- | --- |

2.15.

“Pienācīgi uzturēts un izmantots” attiecībā uz testa transportlīdzekli nozīmē, ka tas atbilst kritērijiem, lai to pieņemtu kā izraudzīto transportlīdzekli, kā paredzēts šo noteikumu 3. papildinājuma 2. punktā.

| 2.16. | “Manipulācijas ierīce” ir jebkurš konstrukcijas elements, kas nosaka temperatūru, transportlīdzekļa ātrumu, motora apgriezienu skaitu, pārnesumu, kolektora vakuumu vai citus parametrus, lai aktivizētu, modulētu, aizkavētu vai pārtrauktu jebkuras emisijas kontroles sistēmas daļas darbību, kas samazina emisijas kontroles sistēmas efektivitāti apstākļos, kas ir paredzami normālā transportlīdzekļa darbībā un izmantošanā. Šādus konstrukcijas elementus neuzskata par manipulācijas ierīci, ja:






  2.16.1. | šādas ierīces nepieciešamību attaisno motora aizsardzība pret bojājumiem vai negadījumu un transportlīdzekļa droša darbība, vai |
| --- | --- | --- |

2.16.

“Manipulācijas ierīce” ir jebkurš konstrukcijas elements, kas nosaka temperatūru, transportlīdzekļa ātrumu, motora apgriezienu skaitu, pārnesumu, kolektora vakuumu vai citus parametrus, lai aktivizētu, modulētu, aizkavētu vai pārtrauktu jebkuras emisijas kontroles sistēmas daļas darbību, kas samazina emisijas kontroles sistēmas efektivitāti apstākļos, kas ir paredzami normālā transportlīdzekļa darbībā un izmantošanā. Šādus konstrukcijas elementus neuzskata par manipulācijas ierīci, ja:

2.16.1.

šādas ierīces nepieciešamību attaisno motora aizsardzība pret bojājumiem vai negadījumu un transportlīdzekļa droša darbība, vai

| 2.16.2. | ierīce darbojas tikai ar nolūku nodrošināt motora iedarbināšanu, vai |
| --- | --- |

2.16.2.

ierīce darbojas tikai ar nolūku nodrošināt motora iedarbināšanu, vai

| 2.16.3. | noteikumi ir faktiski iekļauti I vai VI tipa testa procedūrā. |
| --- | --- |

2.16.3.

noteikumi ir faktiski iekļauti I vai VI tipa testa procedūrā.

| 2.17. | “Transportlīdzekļu saime” ir transportlīdzekļu tipu grupa, kurus vieno cilmes transportlīdzeklis šo noteikumu 12. pielikuma nolūkā. |
| --- | --- |

2.17.

“Transportlīdzekļu saime” ir transportlīdzekļu tipu grupa, kurus vieno cilmes transportlīdzeklis šo noteikumu 12. pielikuma nolūkā.

| 2.18. | “Biodegviela” ir transportā izmantojamā šķidrā vai gāzveida degviela, ko iegūst no biomasas. |
| --- | --- |

2.18.

“Biodegviela” ir transportā izmantojamā šķidrā vai gāzveida degviela, ko iegūst no biomasas.

| 2.19. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz šādiem ierobežojumiem (2):






  2.19.1. | ierobežojumi attiecībā uz transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju, iztvaikošanas emisijām, kartera gāzu emisiju, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu, piesārņotāju emisiju pēc aukstās iedarbināšanas un iebūvētu diagnostiku transportlīdzekļiem, kurus darbina ar bezsvina benzīnu vai kurus var darbināt vai nu ar bezsvina benzīnu un ar sašķidrināto naftas gāzi, vai dabasgāzi/biometānu vai ar biodegvielu (B apstiprinājums); |
| --- | --- | --- |

2.19.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz šādiem ierobežojumiem (2):

2.19.1.

ierobežojumi attiecībā uz transportlīdzekļa izplūdes gāzu emisiju, iztvaikošanas emisijām, kartera gāzu emisiju, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu, piesārņotāju emisiju pēc aukstās iedarbināšanas un iebūvētu diagnostiku transportlīdzekļiem, kurus darbina ar bezsvina benzīnu vai kurus var darbināt vai nu ar bezsvina benzīnu un ar sašķidrināto naftas gāzi, vai dabasgāzi/biometānu vai ar biodegvielu (B apstiprinājums);

| 2.19.2. | ierobežojumi attiecībā uz gāzveida piesārņotāju un piesārņotājdaļiņu emisiju, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu un iebūvēto diagnostiku transportlīdzekļiem, kurus darbina ar dīzeļdegvielu (C apstiprinājums) vai kurus var darbināt vai nu ar dīzeļdegvielu un biodegvielu, vai ar biodegvielu; |
| --- | --- |

2.19.2.

ierobežojumi attiecībā uz gāzveida piesārņotāju un piesārņotājdaļiņu emisiju, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu un iebūvēto diagnostiku transportlīdzekļiem, kurus darbina ar dīzeļdegvielu (C apstiprinājums) vai kurus var darbināt vai nu ar dīzeļdegvielu un biodegvielu, vai ar biodegvielu;

| 2.19.3. | ierobežojumi attiecībā uz motora gāzveida piesārņotāju emisiju, kartera gāzu emisiju, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu, piesārņotāju emisiju pēc aukstās iedarbināšanas un iebūvēto diagnostiku transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu (D apstiprinājums). |
| --- | --- |

2.19.3.

ierobežojumi attiecībā uz motora gāzveida piesārņotāju emisiju, kartera gāzu emisiju, piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu, piesārņotāju emisiju pēc aukstās iedarbināšanas un iebūvēto diagnostiku transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu (D apstiprinājums).

| 2.20. | “Periodiski reģenerējoša sistēma” ir pretpiesārņošanas ierīce (piem., katalītiskais neitralizators, cietdaļiņu filtrs), kurai nepieciešams periodisks reģenerēšanas process pēc mazāk nekā 4 000 km normālas transportlīdzekļa darbības. Ciklos, kuru laikā noris reģenerācija, var tikt pārsniegti emisijas standarti. Ja pretpiesārņošanas ierīces reģenerācija noris vismaz vienu reizi I tipa testa laikā un reģenerācija jau ir notikusi vismaz vienu reizi transportlīdzekļa sagatavošanas cikla laikā, sistēmu uzskata par nepārtraukti reģenerējošu, kam nav nepieciešama īpaša testa procedūra. Šo noteikumu 13. pielikumu nepiemēro nepārtraukti reģenerējošām sistēmām.
  Pēc ražotāja pieprasījuma testa procedūru, ko īpaši piemēro periodiski reģenerējošām sistēmām, reģenerējošai ierīcei nepiemēro, ja ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz informāciju par to, ka to ciklu laikā, kuros notiek reģenerācija, emisija saglabājas zem to 5.3.1.4. punktā norādīto standartu līmeņa, kurus pēc tehniskā dienesta piekrišanas piemēro attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai. |
| --- | --- |

2.20.

“Periodiski reģenerējoša sistēma” ir pretpiesārņošanas ierīce (piem., katalītiskais neitralizators, cietdaļiņu filtrs), kurai nepieciešams periodisks reģenerēšanas process pēc mazāk nekā 4 000 km normālas transportlīdzekļa darbības. Ciklos, kuru laikā noris reģenerācija, var tikt pārsniegti emisijas standarti. Ja pretpiesārņošanas ierīces reģenerācija noris vismaz vienu reizi I tipa testa laikā un reģenerācija jau ir notikusi vismaz vienu reizi transportlīdzekļa sagatavošanas cikla laikā, sistēmu uzskata par nepārtraukti reģenerējošu, kam nav nepieciešama īpaša testa procedūra. Šo noteikumu 13. pielikumu nepiemēro nepārtraukti reģenerējošām sistēmām.

Pēc ražotāja pieprasījuma testa procedūru, ko īpaši piemēro periodiski reģenerējošām sistēmām, reģenerējošai ierīcei nepiemēro, ja ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz informāciju par to, ka to ciklu laikā, kuros notiek reģenerācija, emisija saglabājas zem to 5.3.1.4. punktā norādīto standartu līmeņa, kurus pēc tehniskā dienesta piekrišanas piemēro attiecīgajai transportlīdzekļu kategorijai.

| 2.21. | Hibrīdi transportlīdzekļi (HV)






  2.21.1. | Hibrīdu transportlīdzekļu (HV) vispārīgā definīcija:
  “Hibrīds transportlīdzeklis (HV)” ir transportlīdzeklis, kam ir vismaz divas dažādas enerģijas pārveides ierīces un divas dažādas enerģijas uzkrāšanas sistēmas (transportlīdzeklī) transportlīdzekļa piedziņai. |
| --- | --- | --- |

2.21.

Hibrīdi transportlīdzekļi (HV)

2.21.1.

Hibrīdu transportlīdzekļu (HV) vispārīgā definīcija:

“Hibrīds transportlīdzeklis (HV)” ir transportlīdzeklis, kam ir vismaz divas dažādas enerģijas pārveides ierīces un divas dažādas enerģijas uzkrāšanas sistēmas (transportlīdzeklī) transportlīdzekļa piedziņai.

| 2.21.2. | Hibrīdu elektrisko transportlīdzekļu (HEV) definīcija:
  “Hibrīds elektriskais transportlīdzeklis” (HEV) ir tāds transportlīdzeklis (ieskaitot transportlīdzekļus, kuri saņem enerģiju no patērējamas degvielas tikai, lai uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci), kas mehāniskajai piedziņai saņem enerģiju no diviem šādiem transportlīdzeklī esošiem enerģijas/jaudas avotiem:






  a) | patērējamās degvielas; |
| --- | --- | --- |

2.21.2.

Hibrīdu elektrisko transportlīdzekļu (HEV) definīcija:

“Hibrīds elektriskais transportlīdzeklis” (HEV) ir tāds transportlīdzeklis (ieskaitot transportlīdzekļus, kuri saņem enerģiju no patērējamas degvielas tikai, lai uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci), kas mehāniskajai piedziņai saņem enerģiju no diviem šādiem transportlīdzeklī esošiem enerģijas/jaudas avotiem:

a)

patērējamās degvielas;

| b) | akumulatora, kondensatora, spararata/ģeneratora vai citas elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces. |
| --- | --- |

b)

akumulatora, kondensatora, spararata/ģeneratora vai citas elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces.

| 2.22. | “Vienas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas konstruēts darbināšanai ar galvenokārt viena veida degvielu.






  2.22.1. | “Ar gāzi darbināms vienas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas galvenokārt paredzēts pastāvīgai darbināšanai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu vai ūdeņradi, bet kas var būt arī aprīkots ar benzīna sistēmu motora iedarbināšanai neparedzētos gadījumos, un tā benzīna tvertnes ietilpība nav lielāka par 15 litriem. |
| --- | --- | --- |

2.22.

“Vienas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas konstruēts darbināšanai ar galvenokārt viena veida degvielu.

2.22.1.

“Ar gāzi darbināms vienas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas galvenokārt paredzēts pastāvīgai darbināšanai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu vai ūdeņradi, bet kas var būt arī aprīkots ar benzīna sistēmu motora iedarbināšanai neparedzētos gadījumos, un tā benzīna tvertnes ietilpība nav lielāka par 15 litriem.

| 2.23. | “Divu degvielu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar divām atsevišķām degvielas tvertņu sistēmām, kas konstruēts tā, lai to vienlaikus darbinātu tikai ar vienu degvielu. Vienlaicīga abu degvielu lietošana ir ierobežota daudzumā un ilgumā.






  2.23.1. | “Ar gāzi darbināms divu degvielu transportlīdzeklis” ir divu degvielu transportlīdzeklis, ko var darbināt ar benzīnu (benzīna režīmā) un arī ar sašķidrināto naftas gāzi, dabasgāzi/biometānu vai ūdeņradi (gāzes režīmā). |
| --- | --- | --- |

2.23.

“Divu degvielu transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar divām atsevišķām degvielas tvertņu sistēmām, kas konstruēts tā, lai to vienlaikus darbinātu tikai ar vienu degvielu. Vienlaicīga abu degvielu lietošana ir ierobežota daudzumā un ilgumā.

2.23.1.

“Ar gāzi darbināms divu degvielu transportlīdzeklis” ir divu degvielu transportlīdzeklis, ko var darbināt ar benzīnu (benzīna režīmā) un arī ar sašķidrināto naftas gāzi, dabasgāzi/biometānu vai ūdeņradi (gāzes režīmā).

| 2.24. | “Alternatīvas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas konstruēts tā, lai to varētu darbināt ar vismaz viena veida degvielu, kura atmosfēras temperatūrā un spiedienā ir gāze vai būtībā ir eļļa, kurai nav minerālas izcelsmes. |
| --- | --- |

2.24.

“Alternatīvas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas konstruēts tā, lai to varētu darbināt ar vismaz viena veida degvielu, kura atmosfēras temperatūrā un spiedienā ir gāze vai būtībā ir eļļa, kurai nav minerālas izcelsmes.

| 2.25. | “Maināmas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar vienu degvielas tvertnes sistēmu, kuru var darbināt ar dažādiem divu vai vairāku degvielu maisījumiem.






  2.25.1. | “Ar etanolu darbināms maināmas degvielas transportlīdzeklis” ir maināmas degvielas transportlīdzeklis, ko var darbināt ar benzīnu vai benzīna un etanola maisījumu, kurā etanola piejaukums nepārsniedz 85 % (E85). |
| --- | --- | --- |

2.25.

“Maināmas degvielas transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis ar vienu degvielas tvertnes sistēmu, kuru var darbināt ar dažādiem divu vai vairāku degvielu maisījumiem.

2.25.1.

“Ar etanolu darbināms maināmas degvielas transportlīdzeklis” ir maināmas degvielas transportlīdzeklis, ko var darbināt ar benzīnu vai benzīna un etanola maisījumu, kurā etanola piejaukums nepārsniedz 85 % (E85).

| 2.25.2. | “Ar biodīzeļdegvielu darbināms maināmas degvielas transportlīdzeklis” ir maināmas degvielas transportlīdzeklis, ko var darbināt ar minerāldīzeļdegvielu vai minerāldīzeļdegvielas un biodīzeļdegvielas maisījumu. |
| --- | --- |

2.25.2.

“Ar biodīzeļdegvielu darbināms maināmas degvielas transportlīdzeklis” ir maināmas degvielas transportlīdzeklis, ko var darbināt ar minerāldīzeļdegvielu vai minerāldīzeļdegvielas un biodīzeļdegvielas maisījumu.

| 2.26. | “Īpašām sociālajām vajadzībām paredzēti transportlīdzekļi” ir M1 kategorijas dīzeļtransportlīdzekļi, kas ir:






  a) | īpaša nolūka transportlīdzekļi ar atskaites masu virs 2 000 kg (3); |
| --- | --- | --- |

2.26.

“Īpašām sociālajām vajadzībām paredzēti transportlīdzekļi” ir M1 kategorijas dīzeļtransportlīdzekļi, kas ir:

a)

īpaša nolūka transportlīdzekļi ar atskaites masu virs 2 000 kg (3);

| b) | transportlīdzekļi, kuru atskaites masa pārsniedz 2 000 kg un kuri paredzēti septiņu vai vairāk cilvēku pārvadāšanai, ieskaitot vadītāju, izņemot M1G (3) kategorijas transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļi, kuru atskaites masa pārsniedz 2 000 kg un kuri paredzēti septiņu vai vairāk cilvēku pārvadāšanai, ieskaitot vadītāju, izņemot M1G (3) kategorijas transportlīdzekļus;

| c) | transportlīdzekļi, kuru atskaites masa pārsniedz 1 760 kg un kuri ir īpaši būvēti komerciāliem mērķiem, lai tie būtu piemēroti ratiņkrēslu izmantošanai to iekšienē. |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļi, kuru atskaites masa pārsniedz 1 760 kg un kuri ir īpaši būvēti komerciāliem mērķiem, lai tie būtu piemēroti ratiņkrēslu izmantošanai to iekšienē.

| 2.27. | Veiktspējas ekspluatācijā koeficienta uzraudzības (IUPRM) kontekstā “aukstā iedarbināšana” ir iedarbināšana, kad motora dzesētāja temperatūra (vai līdzvērtīga temperatūra) motora iedarbināšanas laikā ir zemāka par vai vienāda ar 35 °C un ne vairāk kā 7 K augstāka par apkārtējo temperatūru (ja temperatūras dati ir pieejami) motora iedarbināšanas laikā. |
| --- | --- |

2.27.

Veiktspējas ekspluatācijā koeficienta uzraudzības (IUPRM) kontekstā “aukstā iedarbināšana” ir iedarbināšana, kad motora dzesētāja temperatūra (vai līdzvērtīga temperatūra) motora iedarbināšanas laikā ir zemāka par vai vienāda ar 35 °C un ne vairāk kā 7 K augstāka par apkārtējo temperatūru (ja temperatūras dati ir pieejami) motora iedarbināšanas laikā.

| 2.28. | “Tiešās iesmidzināšanas motors” ir motors, kas var darboties režīmā, kurā degviela tiek izsmidzināta ieplūdes gaisā pēc tam, kad gaiss ir izplūdis caur ieplūdes vārstiem. |
| --- | --- |

2.28.

“Tiešās iesmidzināšanas motors” ir motors, kas var darboties režīmā, kurā degviela tiek izsmidzināta ieplūdes gaisā pēc tam, kad gaiss ir izplūdis caur ieplūdes vārstiem.

| 2.29. | “Elektrisks spēka piedziņas bloks” ir sistēma, kurā ietilpst viena vai vairākas elektroenerģijas akumulēšanas ierīces, viena vai vairākas elektroenerģijas pārveidošanas ierīces un viena vai vairākas elektroiekārtas, kas akumulēto elektroenerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai nodrošinātu transportlīdzekļa piedziņu. |
| --- | --- |

2.29.

“Elektrisks spēka piedziņas bloks” ir sistēma, kurā ietilpst viena vai vairākas elektroenerģijas akumulēšanas ierīces, viena vai vairākas elektroenerģijas pārveidošanas ierīces un viena vai vairākas elektroiekārtas, kas akumulēto elektroenerģiju pārveido mehāniskajā enerģijā, kuru pārvada uz riteņiem, lai nodrošinātu transportlīdzekļa piedziņu.

| 2.30. | “Pilnībā elektrisks transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks. |
| --- | --- |

2.30.

“Pilnībā elektrisks transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina tikai elektrisks spēka piedziņas bloks.

| 2.31. | “Ūdeņraža kurināmā elementa transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina ar kurināmā elementu, kurā ķīmisko enerģiju no ūdeņraža pārvērš elektroenerģijā, lai nodrošinātu transportlīdzekļa piedziņu. |
| --- | --- |

2.31.

“Ūdeņraža kurināmā elementa transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, ko darbina ar kurināmā elementu, kurā ķīmisko enerģiju no ūdeņraža pārvērš elektroenerģijā, lai nodrošinātu transportlīdzekļa piedziņu.

| 2.32. | “Lietderīgā jauda” ir jauda, kas iegūta izmēģinājumu stendā uz kloķvārpstas vai tās ekvivalenta pie attiecīgā motora vai dzinēja apgriezienu skaita ar palīgierīcēm, kuras testētas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85, un kas ir noteikta atsauces atmosfēras standartapstākļos. |
| --- | --- |

2.32.

“Lietderīgā jauda” ir jauda, kas iegūta izmēģinājumu stendā uz kloķvārpstas vai tās ekvivalenta pie attiecīgā motora vai dzinēja apgriezienu skaita ar palīgierīcēm, kuras testētas saskaņā ar Noteikumiem Nr. 85, un kas ir noteikta atsauces atmosfēras standartapstākļos.

| 2.33. | “Maksimālā lietderīgā jauda” ir lietderīgās jaudas maksimālā vērtība, kas mērīta pie motora pilnas slodzes. |
| --- | --- |

2.33.

“Maksimālā lietderīgā jauda” ir lietderīgās jaudas maksimālā vērtība, kas mērīta pie motora pilnas slodzes.

| 2.34. | “Maksimālā 30 minūšu jauda” ir elektriskās piedziņas mehānisma maksimālā lietderīgā jauda pie līdzsprieguma, kā paredzēts Noteikumu Nr. 85 5.3.2. punktā. |
| --- | --- |

2.34.

“Maksimālā 30 minūšu jauda” ir elektriskās piedziņas mehānisma maksimālā lietderīgā jauda pie līdzsprieguma, kā paredzēts Noteikumu Nr. 85 5.3.2. punktā.

| 2.35. | “Aukstā iedarbināšana” ir iedarbināšana, kad motora dzesētāja temperatūra (vai līdzvērtīga temperatūra) motora iedarbināšanas laikā ir zemāka par vai vienāda ar 35 °C un, lielākais, 7 K augstāka nekā apkārtējā temperatūra (ja temperatūras dati ir pieejami). |
| --- | --- |

2.35.

“Aukstā iedarbināšana” ir iedarbināšana, kad motora dzesētāja temperatūra (vai līdzvērtīga temperatūra) motora iedarbināšanas laikā ir zemāka par vai vienāda ar 35 °C un, lielākais, 7 K augstāka nekā apkārtējā temperatūra (ja temperatūras dati ir pieejami).

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz izplūdes gāzu emisijām, kartera gāzu emisijām, iztvaikošanas emisijām un piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu, kā arī attiecībā uz iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz transportlīdzekļa ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.

3.1.1.   Turklāt ražotājs sniedz šādu informāciju:

| a) | par transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoriem, ražotājs iesniedz deklarāciju par minimālo procentuālo aizdedzes izlaidumu skaitu no kopējā aizdedzes momentu skaita, kā rezultātā vai nu emisijas varētu pārsniegt 11. pielikuma 3.3.2. punktā norādītos ierobežojumus, ja minētais aizdedzes izlaidumu procentuālais īpatsvars bijis vērojams kopš šo noteikumu 4.a pielikumā aprakstītā I tipa testa sākuma, vai arī izraisīt viena vai vairāku izplūdes katalizatoru pārkaršanu, pēc tam radot neatgriezenisku bojājumu; |
| --- | --- |

a)

par transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoriem, ražotājs iesniedz deklarāciju par minimālo procentuālo aizdedzes izlaidumu skaitu no kopējā aizdedzes momentu skaita, kā rezultātā vai nu emisijas varētu pārsniegt 11. pielikuma 3.3.2. punktā norādītos ierobežojumus, ja minētais aizdedzes izlaidumu procentuālais īpatsvars bijis vērojams kopš šo noteikumu 4.a pielikumā aprakstītā I tipa testa sākuma, vai arī izraisīt viena vai vairāku izplūdes katalizatoru pārkaršanu, pēc tam radot neatgriezenisku bojājumu;

| b) | sīki izklāstītu rakstisku informāciju, pilnībā aprakstot OBD darbības īpašības, ieskaitot sarakstu ar visām attiecīgajām transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēmas daļām, ko uzrauga ar OBD; |
| --- | --- |

b)

sīki izklāstītu rakstisku informāciju, pilnībā aprakstot OBD darbības īpašības, ieskaitot sarakstu ar visām attiecīgajām transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēmas daļām, ko uzrauga ar OBD;

| c) | OBD izmantotā nepareizas darbības indikatora aprakstu, kas transportlīdzekļa vadītājam signalizē par kļūmes esamību; |
| --- | --- |

c)

OBD izmantotā nepareizas darbības indikatora aprakstu, kas transportlīdzekļa vadītājam signalizē par kļūmes esamību;

| d) | ražotāja deklarāciju par to, ka OBD atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7. punkta noteikumiem par veiktspēju ekspluatācijā visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

d)

ražotāja deklarāciju par to, ka OBD atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7. punkta noteikumiem par veiktspēju ekspluatācijā visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos;

| e) | plānu, kurā aprakstīti detalizēti tehniskie kritēriji un pamatojums, kā palielina katras uzraugierīces skaitītāju un saucēju, kuriem jāatbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.2. un 7.3. punkta prasībām, kā arī attiecībā uz to, kā izslēdz skaitītājus, saucējus un kopsaucēju šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.7. punktā minētajos apstākļos; |
| --- | --- |

e)

plānu, kurā aprakstīti detalizēti tehniskie kritēriji un pamatojums, kā palielina katras uzraugierīces skaitītāju un saucēju, kuriem jāatbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.2. un 7.3. punkta prasībām, kā arī attiecībā uz to, kā izslēdz skaitītājus, saucējus un kopsaucēju šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.7. punktā minētajos apstākļos;

| f) | aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu jebkādas darbības ar emisijas kontroles datoru un tā modifikāciju; |
| --- | --- |

f)

aprakstu par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu jebkādas darbības ar emisijas kontroles datoru un tā modifikāciju;

| g) | attiecīgā gadījumā – informāciju par transportlīdzekļu saimi, kā minēts šo noteikumu 11. pielikuma 2. papildinājumā; |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā – informāciju par transportlīdzekļu saimi, kā minēts šo noteikumu 11. pielikuma 2. papildinājumā;

| h) | attiecīgā gadījumā – citu tipa apstiprinājumu kopijas ar attiecīgo informāciju, lai ļautu apstiprinājumus paplašināt jeb attiecināt uz citu tipu un noteikt pasliktināšanās koeficientus. |
| --- | --- |

h)

attiecīgā gadījumā – citu tipa apstiprinājumu kopijas ar attiecīgo informāciju, lai ļautu apstiprinājumus paplašināt jeb attiecināt uz citu tipu un noteikt pasliktināšanās koeficientus.

3.1.2.   Ar OBD aprīkotu apstiprināmā transportlīdzekļa tipa vai transportlīdzekļu saimes reprezentatīvu transportlīdzekli šo noteikumu 11. pielikuma 3. punktā aprakstītajiem testiem iesniedz tehniskajam dienestam, kas atbildīgs par tipa apstiprināšanas testu. Ja tehniskais dienests nosaka, ka iesniegtais transportlīdzeklis nav pilnībā reprezentatīvs attiecībā uz šo noteikumu 11. pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto transportlīdzekļa tipu vai transportlīdzekļu saimi, saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 3. punktu testam iesniedz citu vai nepieciešamības gadījumā papildu transportlīdzekli.

3.2.   Paraugs informācijas dokumentam, kas attiecas uz izplūdes gāzu emisijām, iztvaikošanas emisijām, ilglaicīgumu un iebūvēto diagnostikas (OBD) sistēmu, ir dots šo noteikumu 1. pielikumā. Šo noteikumu 1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. punktā minēto informāciju iekļauj 1. papildinājumā “Informācija par OBD” tipa apstiprinājuma paziņojumam šo noteikumu 2. pielikumā.

3.2.1.   Pēc vajadzības ir jāiesniedz citu tipa apstiprinājumu kopijas ar attiecīgo informāciju, lai ļautu apstiprinājumus paplašināt un noteikt pasliktināšanās koeficientus.

3.3.   Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa reprezentatīvu transportlīdzekli šo noteikumu 5. punktā aprakstītajiem testiem iesniedz tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par apstiprināšanas testiem.

3.3.1.   Pieteikumu, kas minēts šo noteikumu 3.1. punktā, sagatavo saskaņā ar šo noteikumu 1. pielikumā sniegto informācijas dokumenta paraugu.

3.3.2.   Ražotājs 3.1.1. punkta d) apakšpunkta nolūkos izmanto paraugu ražotāja sertifikātam par atbilstību OBD veiktspējas ekspluatācijā prasībām, kas sniegts šo noteikumu 2. pielikuma 2. papildinājumā.

3.3.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kura piešķir apstiprinājumu, 3.1.1. punkta e) apakšpunkta nolūkos minētajā apakšpunktā ietverto informāciju pēc pieprasījuma sniedz tipa apstiprinātājām iestādēm.

3.3.4.   Tipa apstiprinātājas iestādes šo noteikumu 3.1.1. punkta d) un e) apakšpunkta nolūkos neapstiprina transportlīdzekli, ja ražotāja sniegtā informācija neatbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7. punkta prasībām. Visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos piemēro šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.2., 7.3. un 7.7. punktu. Lai novērtētu šā punkta pirmajā un otrajā daļā noteikto prasību īstenošanu, tipa apstiprinātājas iestādes ņem vērā tehnoloģiju attīstību.

3.3.5.   Šo noteikumu 3.1.1. punkta f) apakšpunkta nolūkos pasākumi, kas veikti, lai nepieļautu nesankcionētas manipulācijas ar emisijas kontroles datoru vai tā modifikāciju, ietver iespēju veikt atjaunināšanu, izmantojot ražotāja apstiprinātu programmu vai kalibrēšanu.

3.3.6.   Attiecībā uz A tabulā norādītajiem testiem ražotājs nodod tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testiem, transportlīdzekli, kurš ir reprezentatīvs apstiprināmajam tipam.

3.3.7.   Pieteikumā maināmas degvielas transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai jāievēro papildu prasības, kas paredzētas šo noteikumu 4.9.1. un 4.9.2. punktā.

3.3.8.   Sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskās vienības konstrukcijas izmaiņas, kas veiktas pēc tipa apstiprināšanas, automātiski neanulē tipa apstiprinājumu, ja vien sākotnējās īpašības vai tehniskie parametri netiek mainīti tādā veidā, ka tiek ietekmēta motora vai piesārņojuma kontroles sistēmas darbība.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Ja saskaņā ar šiem grozījumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzekļa tips atbilst šo noteikumu 5. punkta prasībām, piešķir minētā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

4.2.   Katram apstiprinātajam tipam piešķir apstiprinājuma numuru.

Tā pirmie divi cipari norāda grozījumu sēriju, saskaņā ar kuru piešķirts apstiprinājums. Viena un tā pati nolīguma puse nepiešķir tādu pašu numuru citam transportlīdzekļa tipam.

4.3.   Paziņojumu par transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, paplašināšanu vai apstiprinājuma atteikšanu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst šo noteikumu 2. pielikumā norādītajam modelim.

4.3.1.   Šo noteikumu grozījumu gadījumā, piemēram, ja tiek noteiktas jaunas robežvērtības, nolīguma puses informē, kuri jau apstiprinātie transportlīdzekļu tipi atbilst jaunajiem noteikumiem.

4.4.   Transportlīdzeklim, kas saskaņā ar šiem noteikumiem atbilst apstiprinātam transportlīdzekļa tipam, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kas norādīta apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautiski atzītu apstiprinājuma marķējumu, ko veido šādi elementi:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4). |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (4).

| 4.4.2. | Pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

4.4.2.

Pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

| 4.4.3. | Apstiprinājuma marķējumā pēc tipa apstiprinājuma numura ir papildu rakstzīme, kuras mērķis ir norādīt apstiprinātā transportlīdzekļa kategoriju un klasi. Šo burtu izvēlas saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā iekļauto A3/1. tabulu. |
| --- | --- |

4.4.3.

Apstiprinājuma marķējumā pēc tipa apstiprinājuma numura ir papildu rakstzīme, kuras mērķis ir norādīt apstiprinātā transportlīdzekļa kategoriju un klasi. Šo burtu izvēlas saskaņā ar šo noteikumu 3. pielikumā iekļauto A3/1. tabulu.

4.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kas piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 4.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu numuru, apstiprinājuma numurus un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no šo noteikumu 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

4.7.   Apstiprinājuma marķējumu novieto uz transportlīdzekļa datu plāksnītes vai tās tuvumā.

4.7.1.   Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma piemēri.

4.8.   Papildu prasības ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu darbināmiem transportlīdzekļiem

4.8.1.   Papildu prasības ar sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu darbināmiem transportlīdzekļiem ir ietvertas šo noteikumu 12. pielikumā.

4.9.   Papildu prasības maināmas degvielas transportlīdzekļu apstiprināšanai

4.9.1.   Ar etanolu vai biodīzeļdegvielu darbināma maināmas degvielas transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam transportlīdzekļa ražotājs raksturo transportlīdzekļa spēju pielāgoties ikvienam benzīna un etanola maisījumam (maisījumā līdz 85 % etanola) vai dīzeļdegvielas un biodīzeļdegvielas maisījumam, kāds var būt pieejams tirgū.

4.9.2.   Attiecībā uz maināmas degvielas transportlīdzekļiem pārejai no vienas etalondegvielas uz otru testu starplaikos jānotiek, manuāli nekoriģējot motora iestatījumus.

4.10.   Apstiprinājuma prasības saistībā ar OBD

4.10.1.   Ražotājs nodrošina, ka visi transportlīdzekļi ir aprīkoti ar OBD.

4.10.2.   OBD jābūt projektētai, konstruētai un uzstādītai transportlīdzeklī tā, lai tā varētu noteikt pasliktināšanās vai darbības traucējuma tipu visā transportlīdzekļa kalpošanas laikā.

4.10.3.   OBD atbilst šo noteikumu prasībām parastās izmantošanas apstākļos.

4.10.4.   Ja saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumu testu veic ar bojātu detaļu, ieslēdzas OBD nepareizas darbības indikators. OBD nepareizas darbības indikators var ieslēgties šā testa laikā arī tad, ja emisijas līmenis ir zemāks par OBD robežvērtībām, kas norādītas šo noteikumu 11. pielikumā.

4.10.5.   Ražotājs nodrošina, ka visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos OBD atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7. punktā noteiktajām veiktspējas ekspluatācijā prasībām.

4.10.6.   Datus par veiktspēju ekspluatācijā, kurus transportlīdzekļa OBD glabā un rāda atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.6. punkta noteikumiem, ražotājs nekodētā veidā nekavējoties dara pieejamus valstu iestādēm un neatkarīgiem uzņēmumiem.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

Maza apjoma ražotāji

Kā alternatīvu šā punkta prasībām transportlīdzekļu ražotāji, kuru ikgadējā produkcija visā pasaulē ir mazāka par 10 000 vienībām, var saņemt apstiprinājumu, pamatojoties uz attiecīgajām tehniskajām prasībām turpmākajā tabulā.

| Tiesību akts | Prasības |
| --- | --- |
| Kalifornijas noteikumu kodekss (California Code of Regulations), 13. sadaļa, 1961.(a) un 1961.(b)(1)(C)(1) punkts, ko piemēro 2001. gada un turpmāko gadu transportlīdzekļu modeļiem, kā arī 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976. un 1975. punkts, publicēts Barclay's Publishing. | Tipa apstiprinājumu piešķir atbilstīgi Kalifornijas noteikumu kodeksam, ko piemēro visnesenākajam vieglā kravas transportlīdzekļa modelim. |

Tiesību akts

Prasības

Kalifornijas noteikumu kodekss (California Code of Regulations), 13. sadaļa, 1961.(a) un 1961.(b)(1)(C)(1) punkts, ko piemēro 2001. gada un turpmāko gadu transportlīdzekļu modeļiem, kā arī 1968.1, 1968.2, 1968.5, 1976. un 1975. punkts, publicēts Barclay's Publishing.

Tipa apstiprinājumu piešķir atbilstīgi Kalifornijas noteikumu kodeksam, ko piemēro visnesenākajam vieglā kravas transportlīdzekļa modelim.

Lai saņemtu tipa apstiprinājumu attiecībā uz emisijām atbilstīgi šim punktam, ir jāveic arī emisiju testi tehniskās apskates nolūkos, kas paredzēti šo noteikumu 5. pielikumā, kā arī jāizpilda šo noteikumu 11. pielikuma 5. punktā noteiktās prasības attiecībā uz piekļuvi transportlīdzekļa OBD informācijai.

Tipa apstiprinātāja iestāde informē citas nolīguma pušu tipa apstiprinātājas iestādes par katra apstiprinājuma piešķiršanas apstākļiem, ja tas noticis saskaņā ar šo punktu.

5.1.   Vispārēji noteikumi

5.1.1.   Sastāvdaļas, kas var ietekmēt piesārņotāju emisiju, projektē, konstruē un montē tā, lai transportlīdzeklis, to normāli lietojot un ņemot vērā vibrācijas, kam tas var būt pakļauts, atbilstu šo noteikumu prasībām.

5.1.2.   Ražotājs veic tādus tehniskos pasākumus, lai nodrošinātu izplūdes gāzu un iztvaikošanas emisiju efektīvu ierobežošanu saskaņā ar šiem noteikumiem visā transportlīdzekļa parastajā kalpošanas laikā un ievērojot normālus izmantošanas nosacījumus. Tas attiecas uz to cauruļu un savienojumu drošumu, kurus izmanto emisijas kontroles sistēmās un kuriem jābūt veidotiem tā, lai atbilstu sākotnēji paredzētajam nolūkam. Attiecībā uz izplūdes gāzu emisiju šos noteikumus uzskata par īstenotiem, ja ir izpildīti šo noteikumu 5.3.1. un 8.2. punkta nosacījumi. Attiecībā uz iztvaikošanas emisijām šos nosacījumus uzskata par īstenotiem, ja ir izpildīti šo noteikumu 5.3.4. un 8.4. punkta nosacījumi.

5.1.2.1.   Manipulācijas ierīces izmantošana ir aizliegta.

5.1.3.   Degvielas tvertņu ieplūdes atvere

5.1.3.1.   Saskaņā ar šo noteikumu 5.1.3.2. punktu degvielas vai etanola tvertnes ieplūdes atverei ir jābūt veidotai tā, ka tā liedz tvertni piepildīt no degvielas sūkņa uzpildes sprauslas, kuras ārējais diametrs ir 23,6 mm vai lielāks.

5.1.3.2.   Šo noteikumu 5.1.3.1. punktu nepiemēro transportlīdzeklim, attiecībā uz kuru ir izpildīti abi šādi nosacījumi:

| 5.1.3.2.1. | transportlīdzeklis ir projektēts un konstruēts tā, ka svinu saturošs benzīns nelabvēlīgi neietekmē ierīces, kas paredzētas gāzveida piesārņotāju emisijas kontrolei, un |
| --- | --- |

5.1.3.2.1.

transportlīdzeklis ir projektēts un konstruēts tā, ka svinu saturošs benzīns nelabvēlīgi neietekmē ierīces, kas paredzētas gāzveida piesārņotāju emisijas kontrolei, un

| 5.1.3.2.2. | transportlīdzeklis ir skaidri redzami, salasāmi un neizdzēšami marķēts ar simboliem bezsvina benzīnam, kas noteikti ISO 2575:1982, tādā vietā, kura uzreiz ir pamanāma personai, kas uzpilda degvielas tvertni. Pieļaujams papildu marķējums. |
| --- | --- |

5.1.3.2.2.

transportlīdzeklis ir skaidri redzami, salasāmi un neizdzēšami marķēts ar simboliem bezsvina benzīnam, kas noteikti ISO 2575:1982, tādā vietā, kura uzreiz ir pamanāma personai, kas uzpilda degvielas tvertni. Pieļaujams papildu marķējums.

5.1.4.   Ir jāparedz pasākums, lai novērstu pārmērīgas iztvaikošanas emisijas un degvielas izlīšanu, ko rada degvielas uzpildes atveres vāka neesība. To var panākt, izmantojot vienu no turpmāk minētā:

| 5.1.4.1. | nenoņemams degvielas uzpildes atveres vāks, kas atveramas un aizveras automātiski; |
| --- | --- |

5.1.4.1.

nenoņemams degvielas uzpildes atveres vāks, kas atveramas un aizveras automātiski;

| 5.1.4.2. | konstrukcijas elementi, kas nepieļauj pārmērīgas iztvaikošanas emisijas degvielas uzpildes atveres vāka neesības gadījumā; vai |
| --- | --- |

5.1.4.2.

konstrukcijas elementi, kas nepieļauj pārmērīgas iztvaikošanas emisijas degvielas uzpildes atveres vāka neesības gadījumā; vai

| 5.1.4.3. | jebkāds cits pasākums, kam ir tāda pati ietekme. Piemēram, bet ne tikai, piesiets degvielas uzpildes atveres vāks, pieķēdēts degvielas uzpildes atveres vāks vai tāds vāks, kuram izmanto to pašu atslēgu, kuru izmanto transportlīdzekļa aizdedzei. Šādā gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no uzpildes atveres vāka tikai tad, kad tā ir aizslēgtā pozīcijā. |
| --- | --- |

5.1.4.3.

jebkāds cits pasākums, kam ir tāda pati ietekme. Piemēram, bet ne tikai, piesiets degvielas uzpildes atveres vāks, pieķēdēts degvielas uzpildes atveres vāks vai tāds vāks, kuram izmanto to pašu atslēgu, kuru izmanto transportlīdzekļa aizdedzei. Šādā gadījumā atslēgai ir jābūt izņemamai no uzpildes atveres vāka tikai tad, kad tā ir aizslēgtā pozīcijā.

5.1.5.   Elektroniskās sistēmas drošības noteikumi

5.1.5.1.   Katram transportlīdzeklim ar emisijas kontroles datoru ir elementi, kas neļauj veikt modifikācijas, izņemot gadījumus, ja ražotājs tos ir apstiprinājis. Ražotājs atļauj modifikāciju veikšanu tikai tad, ja tās ir vajadzīgas šā transportlīdzekļa diagnostikai, tehniskajai apkopei, pārbaudei, modernizēšanai vai remontam. Visiem datoru kodiem vai darbības parametriem, ko iespējams pārprogrammēt, jābūt aizsargātiem pret neatļautām manipulācijām, un tiem jānodrošina vismaz tāda līmeņa aizsardzība, kā paredz ISO DIS 15031-7; noteikumu 2001. gada 15. marta redakcija (SAE J2186, 1996. gada oktobra redakcija). Visām izņemamajām kalibrēšanas atmiņas mikroshēmām jābūt hermetizētām, ievietotām slēgtā apvalkā vai aizsargātām ar elektroniskiem algoritmiem, un tās nedrīkst būt maināmas, ja neizmanto īpašus darbarīkus un procedūras. Šādi aizsargāti drīkst būt tikai elementi, kas tieši saistīti ar emisiju kalibrēšanu vai transportlīdzekļa pretaizdzīšanu.

5.1.5.2.   Ar datoru kodēti motora darbības parametri nedrīkst būt maināmi, neizmantojot īpašus darbarīkus un procedūras (piemēram, pielodēti vai hermetizēti datoru komponenti vai aizplombēti (vai aizlodēti) datoru korpusi).

5.1.5.3.   Tādu mehānisku degvielas iesmidzināšanas sūkņu gadījumā, kas uzstādīti kompresijaizdedzes motoriem, ražotājiem jāveic atbilstīgi pasākumi, lai aizsargātu degvielas maksimālās padeves iestatījumu no neatļautām manipulācijām, transportlīdzeklim atrodoties ekspluatācijā.

5.1.5.4.   Ražotāji tipa apstiprinātājai iestādei var pieprasīt izņēmumu vienai no šīm prasībām attiecībā uz tiem transportlīdzekļiem, kuriem aizsardzība, visticamāk, nav nepieciešama. Starp kritērijiem, ko tipa apstiprinātāja iestāde izmantos, izskatot izņēmumu, būs veiktspējas mikroshēmu pašreizējā pieejamība, transportlīdzekļa augstas veiktspējas iespējas un paredzamais transportlīdzekļa pārdošanas apjoms.

5.1.5.5.   Ražotājiem, kas izmanto programmējamas datora kodu sistēmas (piemēram, elektriski pārprogrammējamās lasāmatmiņas, EEPROM), ir jānovērš neatļauta pārprogrammēšana. Ražotājiem jāizmanto uzlabotas pretmanipulāciju stratēģijas un ierakstaizsardzības īpašības, kam nepieciešama elektroniska piekļuve ražotāja uzturētam datoram ārpus uzņēmuma. Tipa apstiprinātāja iestāde var apstiprināt arī pielīdzināmas metodes, ja tās sniedz tādu pašu pretmanipulāciju aizsardzības līmeni.

5.1.6.   Jābūt iespējai veikt transportlīdzekļa tehnisko apskati, lai noteiktu tā darbību saistībā ar datiem, kas apkopoti saskaņā ar 5.3.7. punktu. Ja šādai pārbaudei nepieciešama īpaša procedūra, to apraksta apkopes rokasgrāmatā (vai līdzvērtīgā izdevumā). Šīs īpašās procedūras veikšanai jābūt tādai, lai nebūtu nepieciešams izmantot īpašu aprīkojumu, ar ko nav aprīkots transportlīdzeklis.

5.2.   Testa procedūra

A tabulā ir parādītas dažādās transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas iespējas.

5.2.1.   Dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļiem un hibrīdiem elektriskajiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, veic šādus testus:

| | I tips (vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas); |
| --- | --- |

I tips (vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas);

| | II tips (oglekļa monoksīda emisija tukšgaitā); |
| --- | --- |

II tips (oglekļa monoksīda emisija tukšgaitā);

| | III tips (kartera gāzu emisija); |
| --- | --- |

III tips (kartera gāzu emisija);

| | IV tips (iztvaikošanas emisijas); |
| --- | --- |

IV tips (iztvaikošanas emisijas);

| | V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums); |
| --- | --- |

V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums);

| | VI tips (zemas apkārtējās temperatūras oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas); |
| --- | --- |

VI tips (zemas apkārtējās temperatūras oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas);

| | OBD tests; |
| --- | --- |

OBD tests;

| | Motora jaudas tests. |
| --- | --- |

Motora jaudas tests.

5.2.2.   Dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļiem un hibrīdiem elektriskajiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru un darbojas ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu (vienas degvielas vai divu degvielu transportlīdzekļi), veic šādus testus (saskaņā ar A tabulu):

| | I tips (vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas); |
| --- | --- |

I tips (vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas);

| | II tips (oglekļa monoksīda emisija tukšgaitā); |
| --- | --- |

II tips (oglekļa monoksīda emisija tukšgaitā);

| | III tips (kartera gāzu emisija); |
| --- | --- |

III tips (kartera gāzu emisija);

| | IV tips (iztvaikošanas emisijas), ja nepieciešams; |
| --- | --- |

IV tips (iztvaikošanas emisijas), ja nepieciešams;

| | V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums); |
| --- | --- |

V tips (pretpiesārņošanas ierīču ilglaicīgums);

| | VI tips (zemas apkārtējās temperatūras oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas), ja nepieciešams; |
| --- | --- |

VI tips (zemas apkārtējās temperatūras oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas), ja nepieciešams;

| | OBD tests; |
| --- | --- |

OBD tests;

| | Motora jaudas tests. |
| --- | --- |

Motora jaudas tests.

5.2.3.   Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem un hibrīdiem elektriskajiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, veic šādus testus:

| | I tips (vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas); |
| --- | --- |

I tips (vidējās izplūdes gāzu emisijas pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas);

| | V tips (piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgums); |
| --- | --- |

V tips (piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgums);

| | OBD tests; |
| --- | --- |

OBD tests;

A tabula.

Prasības

Testa prasību piemērošana tipa apstiprinājumam un tā attiecināšanai uz citu tipu

| Transportlīdzekļa kategorija | Transportlīdzekļi ar dzirksteļaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi | Transportlīdzekļi ar kompresijaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi |
| --- | --- | --- |
| Ar vienu degvielu | Ar divām degvielām (5) | Ar maināmu degvielu (5) | Ar maināmu degvielu | Ar vienu degvielu |
| Etalondegviela | Benzīns (E5/E10) (11) | Sašķidrinātā naftas gāze | Dabasgāze/biometāns | Ūdeņradis (ICE) (9) | Benzīns (E5/E10) (11) | Benzīns (E5/E10) (11) | Benzīns (E5/E10) (11) | Benzīns (E5/E10) (11) | Dīzeļdegviela (B5/B7) (11) | Dīzeļdegviela (B5/B7) (11) |
| Sašķidrinātā naftas gāze | Dabasgāze/biometāns | Ūdeņradis (ICE) (9) | Etanols (E85) | Biodīzeļdegviela |
| Gāzveida piesārņotāji
  (I tipa tests) | Jā | Jā | Jā | Jā (8) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) (8) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (tikai B5/ B7) (6)
   (11) | Jā |
| Cieto daļiņu masa un skaits
  (I tipa tests) | Jā (10) | — | — | — | Jā
  (tikai benzīns) (10) | Jā
  (tikai benzīns) (10) | Jā
  (tikai benzīns) (10) | Jā
  (abas degvielas) (10) | Jā
  (tikai B5/ B7) (6)
   (11) | Jā |
| Tukšgaitas emisijas
  (II tipa tests) | Jā | Jā | Jā | — | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (abām degvielām) | — | — |
| Kartera gāzu emisija
  (III tipa tests) | Jā | Jā | Jā | — | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | — | — |
| Iztvaikošanas emisijas
  (IV tipa tests) | Jā | — | — | — | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | — | — |
| Ilgizturīgums
  (V tipa tests) | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā (tikai B5/B7) (6)
   (11) | Jā |
| Zemas temperatūras emisijas
  (VI tipa tests) | Jā | — | — | — | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā
  (tikai benzīns) | Jā (7)

  (abām degvielām) | — | — |
| Atbilstība ekspluatācijā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā
  (abām degvielām) | Jā (tikai B5/B7) (6)
   (11) | Jā |
| Iebūvētā diagnostika | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā | Jā |

Transportlīdzekļa kategorija

Transportlīdzekļi ar dzirksteļaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi

Transportlīdzekļi ar kompresijaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdie transportlīdzekļi

Ar vienu degvielu

Ar divām degvielām (5)

Ar maināmu degvielu (5)

Ar maināmu degvielu

Ar vienu degvielu

Etalondegviela

Benzīns (E5/E10) (11)

Sašķidrinātā naftas gāze

Dabasgāze/biometāns

Ūdeņradis (ICE) (9)

Benzīns (E5/E10) (11)

Benzīns (E5/E10) (11)

Benzīns (E5/E10) (11)

Benzīns (E5/E10) (11)

Dīzeļdegviela (B5/B7) (11)

Dīzeļdegviela (B5/B7) (11)

Sašķidrinātā naftas gāze

Dabasgāze/biometāns

Ūdeņradis (ICE) (9)

Etanols (E85)

Biodīzeļdegviela

Gāzveida piesārņotāji

(I tipa tests)

Jā

Jā

Jā

Jā (8)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām) (8)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(tikai B5/ B7) (6)
   (11)

Jā

Cieto daļiņu masa un skaits

(I tipa tests)

Jā (10)

—

—

—

Jā

(tikai benzīns) (10)

Jā

(tikai benzīns) (10)

Jā

(tikai benzīns) (10)

Jā

(abas degvielas) (10)

Jā

(tikai B5/ B7) (6)
   (11)

Jā

Tukšgaitas emisijas

(II tipa tests)

Jā

Jā

Jā

—

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(abām degvielām)

—

—

Kartera gāzu emisija

(III tipa tests)

Jā

Jā

Jā

—

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

—

—

Iztvaikošanas emisijas

(IV tipa tests)

Jā

—

—

—

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

—

—

Ilgizturīgums

(V tipa tests)

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā (tikai B5/B7) (6)
   (11)

Jā

Zemas temperatūras emisijas

(VI tipa tests)

Jā

—

—

—

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā

(tikai benzīns)

Jā (7)

(abām degvielām)

—

—

Atbilstība ekspluatācijā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā

(abām degvielām)

Jā (tikai B5/B7) (6)
   (11)

Jā

Iebūvētā diagnostika

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

Jā

5.3.   Testu apraksts

5.3.1.   I tipa tests (Izplūdes gāzu emisiju verifikācija pēc aukstās iedarbināšanas).

5.3.1.1.   1. attēlā ir parādīta I tipa testa procedūras gaita. Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem.

5.3.1.2.   Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra, kas aprīkots ar kravas un inerces imitēšanas līdzekļiem.

5.3.1.2.1.   Bez pārtraukuma veic testu, kas kopumā ilgst 19 minūtes un 40 sekundes un sastāv no divām daļām, t. i., pirmās un otrās. Lai veicinātu testa aprīkojuma noregulēšanu, saskaņojot ar ražotāju, starp pirmās daļas beigām un otrās daļas sākumu var būt periods, kas nav ilgāks par 20 sekundēm un kurā paraugi netiek ņemti.

5.3.1.2.1.1.   Transportlīdzekļus, kas darbojas ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, pārbauda ar I tipa testu, lai testētu dažādas sašķidrinātās naftas gāzes vai dabasgāzes/biometāna sastāva izmaiņas, kā paredzēts šo noteikumu 12. pielikumā. Transportlīdzekļus, kas darbojas vai nu ar benzīnu, vai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, pārbauda, izmantojot abas degvielas, un ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu testē dažādas sašķidrinātās naftas gāzes vai dabasgāzes/biometāna sastāva izmaiņas, kā paredzēts šo noteikumu 12. pielikumā.

5.3.1.2.1.2.   Neatkarīgi no 5.3.1.2.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kuri var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta tikai avārijas situācijām vai tikai motora iedarbināšanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litri benzīna, I tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu.

5.3.1.2.2.   Pirmo testa daļu veido četri parastie pilsētas cikli. Katrs parastais pilsētas cikls sastāv no piecpadsmit fāzēm (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.).

5.3.1.2.3.   Testa otro daļu veido viens ārpuspilsētas braukšanas cikls. Ārpuspilsētas braukšanas cikls sastāv no 13 fāzēm (tukšgaita, paātrinājums, vienmērīgs ātrums, palēninājums utt.).

5.3.1.2.4.   Testa veikšanas laikā izplūdes gāzes tiek atšķaidītas un proporcionāls paraugs savākts vienā vai vairākos maisos. Testējamā transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida, paņem to paraugu un analizē pēc turpmāk tekstā aprakstītās procedūras, un izmēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu tilpumu. Reģistrē ne tikai oglekļa monoksīda, ogļūdeņražu un slāpekļa monoksīda emisiju, bet arī piesārņotājdaļiņu emisiju no transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoriem.

5.3.1.3.   Testu veic saskaņā ar I tipa testa procedūru, kā aprakstīts šo noteikumu 4.a pielikumā. Metode gāzu savākšanai un analizēšanai ir paredzēta šo noteikumu 4.a pielikuma 2. un 3. papildinājumā, bet metode cieto daļiņu paraugu ņemšanai un analizēšanai – šo noteikumu 4.a pielikuma 4. un 5. papildinājumā.

5.3.1.4.   Saskaņā ar 5.3.1.5. punkta prasībām testu atkārto trīs reizes. Rezultātus reizina ar atbilstošu pasliktināšanās koeficientu, kas iegūts no 3. tabulas 5.3.6. punktā, un periodiski reģenerējošu sistēmu gadījumā, kā definēts 2.20. punktā, tos arī reizina ar koeficientiem Ki, kas iegūti, kā noteikts šo noteikumu 13. pielikumā. Rezultātā iegūtajām gāzveida emisijas masām un iegūtajām cieto daļiņu masām un skaitam jābūt mazākiem par vērtībām, kas norādītas 1. tabulā.

1. tabula

Emisiju robežvērtības

| | Atskaites masa
  (RM) (kg) | Robežvērtības |
| --- | --- | --- |
| Oglekļa monoksīda masa (CO) | Visu ogļūdeņražu masa
  (THC) | Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa
  (NMHC) | Slāpekļa oksīdu masa
  (NOx) | Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu kopējā masa
  (THC + NOx) | Cieto daļiņu masa
  (PM) | Daļiņu skaits
  (PN) |
| L1

  (mg/km) | L2

  (mg/km) | L3

  (mg/km) | L4

  (mg/km) | L2 + L4

  (mg/km) | L5

  (mg/km) | L6

  (#/km) |
| Kategorija | Klase | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI | CI | PI (12) | CI | PI (12)
   (13) | CI |
| M | — | Visas | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 000 | 500 | 100 | — | 68 | — | 60 | 80 | — | 170 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 1 810 | 630 | 130 | — | 90 | — | 75 | 105 | — | 195 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| III | 1 760 < RM | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| N2 | — | Visas | 2 270 | 740 | 160 | — | 108 | — | 82 | 125 | — | 215 | 4,5 | 4,5 | 6,0 × 1011 | 6,0 × 1011 |
| PI | dzirksteļaizdedze |
| CI | kompresijaizdedze |

Atskaites masa

(RM) (kg)

Robežvērtības

Oglekļa monoksīda masa (CO)

Visu ogļūdeņražu masa

(THC)

Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa

(NMHC)

Slāpekļa oksīdu masa

(NOx)

Ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu kopējā masa

(THC + NOx)

Cieto daļiņu masa

(PM)

Daļiņu skaits

(PN)

L1

(mg/km)

L2

(mg/km)

L3

(mg/km)

L4

(mg/km)

L2 + L4

(mg/km)

L5

(mg/km)

L6

(#/km)

Kategorija

Klase

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI

CI

PI (12)

CI

PI (12)
   (13)

CI

M

—

Visas

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N1

I

RM ≤ 1 305

1 000

500

100

—

68

—

60

80

—

170

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

II

1 305 < RM ≤ 1 760

1 810

630

130

—

90

—

75

105

—

195

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

III

1 760 < RM

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

N2

—

Visas

2 270

740

160

—

108

—

82

125

—

215

4,5

4,5

6,0 × 1011

6,0 × 1011

PI

dzirksteļaizdedze

CI

kompresijaizdedze

5.3.1.4.1.   Neatkarīgi no 5.3.1.4. punkta prasībām viena no trim rezultātā iegūtajām masām attiecībā uz katru piesārņotāju vai piesārņotāju kombināciju var pārsniegt noteikto vērtību ne vairāk kā par 10 %, ja visu trīs rezultātu vidējā aritmētiskā vērtība ir zem noteiktās robežvērtības. Ja noteiktā robežvērtība ir pārsniegta vairāk nekā vienai piesārņojošai vielai, nav svarīgi, vai tas notiek vienā vai dažādos testos.

5.3.1.4.2.   Veicot testus ar gāzveida degvielu, iegūtajai gāzveida emisiju masai jābūt mazākai par 1. tabulā noteiktajām robežvērtībām attiecībā uz transportlīdzekļiem ar benzīna motoru.

5.3.1.5.   Testu skaitu, kas paredzēts 5.3.1.4. punktā, samazina turpmāk minētajos apstākļos, kur V1 ir pirmā testa rezultāts un V2 ir otrā testa rezultāts attiecībā uz katru piesārņotāju vai divu piesārņotāju kombinēto emisiju saskaņā ar ierobežojumu.

5.3.1.5.1.   Tikai vienu testu veic, ja attiecībā uz katru piesārņotāju vai divu piesārņotāju kombinēto emisiju iegūtais rezultāts ir mazāks par vai vienāds ar 0,70 L (t. i., V1 ≤ 0,70 L).

5.3.1.5.2.   Ja 5.3.1.5.1. punkta prasības netiek izpildītas, veic tikai divus testus, ja attiecībā uz katru piesārņotāju vai divu piesārņotāju kombinēto emisiju saskaņā ar ierobežojumiem tiek izpildītas šādas prasības:

V1 ≤ 0,85 L un V1 + V2 ≤ 1,70 L un V2 ≤ L.

1. attēls

I tipa tipa apstiprinājuma piešķiršanas shēma

5.3.2.   II tipa tests (oglekļa monoksīda emisijas tests tukšgaitā)

5.3.2.1.   Šo testu veic visiem transportlīdzekļiem, kurus darbina ar dzirksteļaizdedzes motoriem.

| 5.3.2.1.1. | Transportlīdzekļus, kas darbojas vai nu ar benzīnu, vai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, II tipa testā pārbauda ar abu veidu degvielām. |
| --- | --- |

5.3.2.1.1.

Transportlīdzekļus, kas darbojas vai nu ar benzīnu, vai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, II tipa testā pārbauda ar abu veidu degvielām.

| 5.3.2.1.2. | Neatkarīgi no 5.3.2.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kuri var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta tikai avārijas situācijām vai tikai motora iedarbināšanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litri benzīna, II tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu. |
| --- | --- |

5.3.2.1.2.

Neatkarīgi no 5.3.2.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kuri var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta tikai avārijas situācijām vai tikai motora iedarbināšanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litri benzīna, II tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu.

5.3.2.2.   Attiecībā uz II tipa testu, kas izklāstīts šo noteikumu 5. pielikumā, transportlīdzekļa ražotājs norāda maksimālo pieļaujamo oglekļa monoksīda saturu izplūdes gāzēs ar normāliem motora tukšgaitas apgriezieniem. Tomēr maksimālais oglekļa monoksīda saturs nepārsniedz 0,3 tilpuma %.

Ar lieliem tukšgaitas apgriezieniem oglekļa monoksīda saturs izplūdes gāzēs tilpuma izteiksmē nedrīkst pārsniegt 0,2 %, ja motora apgriezienu skaits ir vismaz 2 000 min– 1 un gaisa pāruma koeficients (lambda) ir 1 ± 0,03 vai saskaņā ar ražotāja specifikācijām.

5.3.3.   III tipa tests (Kartera gāzu emisiju verifikācija)

5.3.3.1.   Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, izņemot tos, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru.

5.3.3.1.1.   Transportlīdzekļus, kas darbojas ar benzīnu vai sašķidrināto naftas gāzi, vai dabasgāzi, III tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu.

5.3.3.1.2.   Neatkarīgi no 5.3.3.1.1. punkta prasībām transportlīdzekļus, kuri var darboties gan ar benzīnu, gan ar gāzveida degvielu, bet kuriem benzīna sistēma ir uzstādīta tikai avārijas situācijām vai tikai motora iedarbināšanai un kuru degvielas tvertņu ietilpība ir ne vairāk kā 15 litri benzīna, III tipa testa nolūkā uzskata par transportlīdzekļiem, kas darbojas tikai ar gāzveida degvielu.

5.3.3.2.   Ja testu veic saskaņā ar šo noteikumu 6. pielikumu, no motora kartera ventilācijas sistēmas nedrīkst būt nekādas kartera gāzu emisijas atmosfērā.

5.3.4.   IV tipa tests (Iztvaikošanas emisiju noteikšana transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru)

5.3.4.1.   Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, izņemot transportlīdzekļus ar kompresijaizdedzes motoru un transportlīdzekļus, kas darbojas ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu.

5.3.4.1.1.   Transportlīdzekļus, kas darbojas vai nu ar benzīnu, vai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, IV tipa testā pārbauda tikai ar benzīnu.

5.3.4.2.   Veicot testu saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu, iztvaikošanas emisiju daudzums ir mazāks par 2 g vienā testā.

5.3.5.   VI tipa tests (Oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējo emisiju verifikācija izplūdes gāzēs pēc aukstās iedarbināšanas zemā apkārtējā temperatūrā).

5.3.5.1.   Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, izņemot tos, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru.

Tomēr, iesniedzot pieteikumu par tipa apstiprinājumu transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoru, ražotājam jāsniedz tipa apstiprinātājai iestādei informācija, kas parāda, ka NOx pārveidošanas ierīce sasniedz pietiekami augstu temperatūru efektīvai darbībai 400 sekunžu laikā pēc aukstās iedarbināšanas temperatūrā – 7 °C, kā aprakstīts VI tipa testā.

Turklāt ražotājs sniedz tipa apstiprinātājai iestādei informāciju par izplūdes gāzu recirkulācijas (EGR) sistēmas darbības stratēģiju, ieskaitot informāciju par tās darbību zemā temperatūrā.

Šajā informācijā iekļauj arī aprakstu par ietekmi uz emisijām.

Tipa apstiprinātāja iestāde nepiešķir tipa apstiprinājumu, ja sniegtā informācija nav pietiekama, lai uzskatāmi parādītu, ka pēcapstrādes iekārta norādītajā laikposmā faktiski sasniedz pietiekami augstu temperatūru efektīvai darbībai.

5.3.5.1.1.   Transportlīdzekli novieto uz šasijas dinamometra, kas aprīkots ar inerces jaudas imitācijas ierīci.

5.3.5.1.2.   Tests sastāv no I tipa testa pirmās daļas četriem parastajiem braukšanas pilsētā cikliem. Pirmās daļas tests ir aprakstīts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1.1. punktā un parādīts minētā pielikuma A4a/1. attēlā. Zemas apkārtējās temperatūras tests ilgst 780 sekundes bez pārtraukuma, un tas sākas ar motora palaidi.

5.3.5.1.3.   Zemas apkārtējās temperatūras testu veic pie apkārtējās testa temperatūras 266 K (– 7 °C). Pirms testa veikšanas testa transportlīdzekļus sagatavo vienotā veidā, lai nodrošinātu testa rezultātu reproducējamību. Transportlīdzekļa sagatavošanu un citas testa procedūras veic saskaņā ar šo noteikumu 8. pielikuma norādēm.

5.3.5.1.4.   Testa laikā izplūdes gāzes atšķaida un paņem proporcionālu paraugu. Testējamā transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida, ņem un analizē to paraugus saskaņā ar šo noteikumu 8. pielikumā aprakstīto procedūru, un izmēra kopējo atšķaidīto izplūdes gāzu daudzumu. Atšķaidītās izplūdes gāzes analizē attiecībā uz oglekļa monoksīdu un kopējiem ogļūdeņražiem.

5.3.5.2.   Saskaņā ar 5.3.5.2.2. un 5.3.5.3. punktu testu atkārto trīs reizes. Rezultātā iegūtajām oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu masām ir jābūt mazākām par vērtībām, kas uzrādītas 2. tabulā.

2. tabula

Maksimālā pieļaujamā oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu emisija izplūdes gāzēs pēc aukstās iedarbināšanas testa

| Testa temperatūra 266 K (– 7 °C) |
| --- |
| Transportlīdzekļa kategorija | Klase | Oglekļa monoksīda masa
  (CO)
  L1 (g/km) | Ogļūdeņražu masa (HC)
  L2

  (g/km) |
| M | — | 15 | 1,8 |
| N1 | I | 15 | 1,8 |
| II | 24 | 2,7 |
| III | 30 | 3,2 |
| N2 | — | 30 | 3,2 |

Testa temperatūra 266 K (– 7 °C)

Transportlīdzekļa kategorija

Klase

Oglekļa monoksīda masa

(CO)

L1 (g/km)

Ogļūdeņražu masa (HC)

L2

(g/km)

M

—

15

1,8

N1

I

15

1,8

II

24

2,7

III

30

3,2

N2

—

30

3,2

5.3.5.2.1.   Neatkarīgi no 5.3.5.2. punkta prasībām attiecībā uz katru piesārņotāju ne vairāk kā viens no trim iegūtajiem rezultātiem drīkst pārsniegt noteikto vērtību par ne vairāk kā 10 %, ja visu trīs rezultātu vidējā aritmētiskā vērtība ir zem noteiktās robežvērtības. Ja noteiktās robežvērtības ir pārsniegtas vairāk nekā vienam piesārņotājam, nav svarīgi, vai tas notiek vienā vai dažādos testos.

5.3.5.2.2.   Pēc ražotāja pieprasījuma 5.3.5.2. punktā noteikto testu skaitu var palielināt līdz 10, ja pirmo trīs rezultātu vidējā aritmētiskā vērtība ir zemāka par 110 % no noteiktās vērtības. Šajā gadījumā vienīgā prasība ir tāda, ka visu desmit iegūto rezultātu vidējai aritmētiskajai vērtībai ir jābūt mazākai par robežvērtību.

5.3.5.3.   Testu skaitu, kas paredzēts 5.3.5.2. punktā, drīkst samazināt saskaņā ar 5.3.5.3.1. un 5.3.5.3.2. punktu.

5.3.5.3.1.   Tikai vienu testu veic, ja attiecībā uz katru piesārņotāju iegūtais rezultāts ir mazāks par vai vienāds ar 0,70 L.

5.3.5.3.2.   Ja 5.3.5.3.1. punkta prasības nav izpildītas, veic tikai divus testus, ja attiecībā uz katru piesārņotāju pirmā testa rezultāts ir mazāks par vai vienāds ar 0,85 L un pirmo divu rezultātu summa ir mazāka par vai vienāda ar 1,70 L, un otrā testa rezultāts ir mazāks par vai vienāds ar L.

(V1 ≤ 0,85 L un V1 + V2 ≤ 1,70 L un V2 ≤ L).

5.3.6.   V tipa tests (Piesārņojuma kontroles ierīču ilglaicīguma verifikācijai paredzētā izturības testa apraksts)

5.3.6.1.   Šo testu veic visiem 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem, kuriem piemēro 5.3.1. punktā norādīto testu. Testu veido 160 000 km vecināšanas tests, braucot saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikumā aprakstīto programmu testa trasē, pa ceļiem vai uz šasijas dinamometra.

5.3.6.1.1.   Transportlīdzekļiem, kurus var darbināt gan ar benzīnu, gan sašķidrinātu naftas gāzi vai dabasgāzi, V tipa testu veic tikai ar benzīnu. Šādā gadījumā nolietošanās koeficientu, kas noteikti bezsvina benzīnam, izmanto arī sašķidrinātai naftas gāzei vai dabasgāzei.

5.3.6.2.   Neatkarīgi no šo noteikumu 5.3.6.1. punkta prasībām ražotājs var izvēlēties nolietošanās koeficientus no 3. tabulas, ko izmanto kā alternatīvu šo noteikumu 5.3.6.1. punkta testam.

3. tabula

Nolietošanās koeficienti

| Motora kategorija | Pieņemtie nolietošanās koeficienti |
| --- | --- |
| CO | THC | NMHC | NOx | HC + NOx | Cietās daļiņas
  (PM) masa |
| Dzirksteļaizdedzes motors | 1,5 | 1,3 | 1,3 | 1,6 | — | 1,0 |
| Kompresijaizdedzes motors | | | | | | |

Motora kategorija

Pieņemtie nolietošanās koeficienti

CO

THC

NMHC

NOx

HC + NOx

Cietās daļiņas

(PM) masa

Dzirksteļaizdedzes motors

1,5

1,3

1,3

1,6

—

1,0

Kompresijaizdedzes motors

5.3.6.3.   Pēc ražotāja pieprasījuma tehniskais dienests var veikt I tipa testu, pirms ir pabeigts V tipa tests, izmantojot nolietošanās koeficientus, kas norādīti tabulā iepriekš. Pēc V tipa testa tehniskais dienests var grozīt tipa apstiprinājuma rezultātus, kas reģistrēti šo noteikumu 2. pielikumā, aizstājot tabulā minētos nolietošanās koeficientus ar tiem, kas izmērīti V tipa testā.

5.3.6.4.   Kamēr nav piešķirti nolietošanās koeficienti attiecībā uz transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoriem, ražotājiem, lai noteiktu nolietošanās koeficientus, jāizmanto visa transportlīdzekļa testa vai vecināšanas stendā ilglaicīguma testa procedūras.

5.3.6.5.   Nolietošanās koeficientus nosaka, izmantojot šo noteikumu 5.3.6.1. punktā minēto procedūru vai vērtības, kas minētas 3. tabulā šo noteikumu 5.3.6.2. punktā. Koeficientus izmanto, lai noteiktu atbilstību šo noteikumu 5.3.1. un 8.2. punkta prasībām

5.3.7.   Informācija par emisijām, kas nepieciešama tehniskajai apskatei

5.3.7.1.   Šī prasība attiecas uz visiem transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuriem tipa apstiprinājumu iegūst saskaņā ar šiem noteikumiem.

5.3.7.2.   Veicot testu saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu (II tipa tests) normālā tukšgaitā:

| a) | radītajās izplūdes gāzēs reģistrē oglekļa monoksīda saturu pēc tilpuma; un |
| --- | --- |

a)

radītajās izplūdes gāzēs reģistrē oglekļa monoksīda saturu pēc tilpuma; un

| b) | reģistrē motora apgriezienu skaitu testa laikā, ietverot jebkādas pielaides. |
| --- | --- |

b)

reģistrē motora apgriezienu skaitu testa laikā, ietverot jebkādas pielaides.

5.3.7.3.   Veicot testu ar paaugstinātu tukšgaitas apgriezienu skaitu (t. i., > 2 000 min– 1)

| a) | radītajās izplūdes gāzēs reģistrē oglekļa monoksīda saturu pēc tilpuma; |
| --- | --- |

a)

radītajās izplūdes gāzēs reģistrē oglekļa monoksīda saturu pēc tilpuma;

| b) | reģistrē gaisa pāruma koeficienta vērtību un |
| --- | --- |

b)

reģistrē gaisa pāruma koeficienta vērtību un

| c) | reģistrē motora apgriezienu skaitu testa laikā, ietverot jebkādas pielaides. |
| --- | --- |

c)

reģistrē motora apgriezienu skaitu testa laikā, ietverot jebkādas pielaides.

Gaisa pāruma koeficienta (lambda) vērtību aprēķina, izmantojot šādu vienkāršotu Brettschneider vienādojumu:

Formula

kur:

| [ ] | = | koncentrācija tilpuma procentos |
| --- | --- | --- |
| K1 | = | konversijas koeficients no nedispersā infrasarkanā (NDIR) mērījuma uz liesmas jonizācijas detektora (FID) mērījumu (nodrošina mēraparatūras ražotājs) |
| Hcv | = | ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība






  a) | benzīnam (E5) 1,89; |

[ ]

=

koncentrācija tilpuma procentos

K1

=

konversijas koeficients no nedispersā infrasarkanā (NDIR) mērījuma uz liesmas jonizācijas detektora (FID) mērījumu (nodrošina mēraparatūras ražotājs)

Hcv

=

ūdeņraža un oglekļa atomu attiecība

a)

benzīnam (E5) 1,89;

| b) | benzīnam (E10) 1,93; |
| --- | --- |

b)

benzīnam (E10) 1,93;

| c) | LPG 2,53; |
| --- | --- |

c)

LPG 2,53;

| d) | dabasgāzei/biometānam 4,0; |
| --- | --- |

d)

dabasgāzei/biometānam 4,0;

| e) | etanolam (E85) 2,74; |
| --- | --- |

e)

etanolam (E85) 2,74;

| f) | etanolam (E75) 2,61; |
| --- | --- |

f)

etanolam (E75) 2,61;

Ocv

=

skābekļa un oglekļa atomu attiecība

| a) | benzīnam (E5) 0,016; |
| --- | --- |

a)

benzīnam (E5) 0,016;

| b) | benzīnam (E10) 0,033; |
| --- | --- |

b)

benzīnam (E10) 0,033;

| c) | LPG 0,0; |
| --- | --- |

c)

LPG 0,0;

| d) | dabasgāzei/biometānam 0,0; |
| --- | --- |

d)

dabasgāzei/biometānam 0,0;

| e) | etanolam (E85) 0,39; |
| --- | --- |

e)

etanolam (E85) 0,39;

| f) | etanolam (E75) 0,329. |
| --- | --- |

f)

etanolam (E75) 0,329.

5.3.7.4.   Testa laikā mēra un reģistrē motora eļļas temperatūru.

5.3.7.5.   Aizpilda tabulu šo noteikumu 2. pielikuma 2.2. punktā.

5.3.7.6.   Ražotājam 24 mēnešu laikā kopš tipa apstiprinātājas iestādes piešķirtā tipa apstiprinājuma piešķiršanas dienas ir jāapliecina šo noteikumu 5.3.7.3. punktā minētās tipa apstiprināšanas laikā reģistrētā gaisa pāruma koeficienta (lambda) vērtības precizitāte kā reprezentatīva tipiskiem ražotiem transportlīdzekļiem. Izvērtējums ir jāveic, pamatojoties uz ražoto transportlīdzekļu izpēti.

5.3.8.   Iebūvētās diagnostikas (OBD) tests

Šo testu veic visiem šo noteikumu 1. punktā minētajiem transportlīdzekļiem. Piemēro šo noteikumu 11. pielikuma 3. punktā aprakstīto testa procedūru.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA PĀRVEIDOJUMI

6.1.   Par visiem transportlīdzekļa tipa pārveidojumiem ziņo tehniskajam dienestam, kas transportlīdzekļa tipu apstiprinājis. Šī iestāde var

| 6.1.1. | uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām, |
| --- | --- |

6.1.1.

uzskatīt, ka veiktajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamu negatīvu seku un ka transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām,

| 6.1.2. | vai par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

6.1.2.

vai par testu veikšanu atbildīgajam tehniskajam dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

6.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, precizējot izmaiņas, saskaņā ar šo noteikumu 4.3. punktā noteikto procedūru paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

6.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir paplašinājuma sērijas numuru un informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā.

7.   TIPA APSTIPRINĀJUMU PAPLAŠINĀŠANA

7.1.   Paplašināšana attiecībā uz izpūtēja emisijām (I tipa, II tipa un VI tipa tests)

7.1.1.   Transportlīdzekļi ar atšķirīgu atskaites masu

7.1.1.1.   Tipa apstiprinājumu paplašina, ietverot tikai tos transportlīdzekļus, kuru atskaites masai nepieciešams izmantot divas nākamās augstākās ekvivalentās inerces vai jebkuru zemāku ekvivalento inerci.

7.1.1.2.   N kategorijas transportlīdzekļiem apstiprinājumu paplašina, ietverot tikai transportlīdzekļus ar mazāku atskaites masu, ja jau apstiprināta transportlīdzekļa emisijas ir robežās, kādas noteiktas transportlīdzeklim, kam pieprasīta apstiprinājuma paplašināšana.

7.1.2.   Transportlīdzekļi ar atšķirīgiem kopējiem pārnesumskaitļiem

7.1.2.1.   Tipa apstiprinājumu, ietverot transportlīdzekļus ar atšķirīgiem pārnesumskaitļiem, paplašina tikai ar atsevišķiem nosacījumiem.

7.1.2.2.   Lai noteiktu, vai tipa apstiprinājumu var paplašināt, katram pārnesumskaitlim, ko izmanto I un VI tipa testos, jānosaka proporcija

Formula,

kur ar motora apgriezienu skaitu 1 000 min– 1 V1 ir apstiprinātā transportlīdzekļa tipa motora apgriezienu skaits un V2 ir tā transportlīdzekļa tipa motora apgriezienu skaits, par kuru ir pieprasīts apstiprinājuma paplašinājums.

7.1.2.3.   Ja katram pārnesumskaitlim E ≤ 8 %, paplašinājumu piešķir, neatkārtojot I un VI tipa testus.

7.1.2.4.   Ja vismaz vienam pārnesumskaitlim E > 8 % un ja katram pārnesumskaitlim E ≤ 13 %, tad jāatkārto I un VI tipa tests. Testus drīkst veikt ražotāja izvēlētā laboratorijā, ko apstiprinājis tehniskais dienests. Testu protokolu nosūta tehniskajam dienestam, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testiem.

7.1.3.   Transportlīdzekļi ar atšķirīgu atskaites masu un pārnesumskaitļiem

Tipa apstiprinājumu paplašina, ietverot transportlīdzekļus ar atšķirīgu atskaites masu un pārnesumskaitļiem, ja tiek izpildīti šo noteikumu 7.1.1. un 7.1.2. punktā minētie nosacījumi.

7.1.4.   Transportlīdzekļi ar periodiski reģenerējošām sistēmām

Tipa apstiprinājumu tāda transportlīdzekļa tipam, kas aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu, paplašina, attiecinot uz tādiem citiem transportlīdzekļiem ar periodiski reģenerējošām sistēmām, kuru turpmāk aprakstītie parametri ir identiski vai ir noteiktās pielaides robežās. Paplašinājums attiecas tikai uz mērījumiem, kas ir īpaši definētajai periodiski reģenerējošajai sistēmai.

7.1.4.1.   Identiskie parametri apstiprinājuma attiecināšanai uz citu tipu ir šādi:

| a) | motors; |
| --- | --- |

a)

motors;

| b) | sadedzes process; |
| --- | --- |

b)

sadedzes process;

| c) | periodiski reģenerējoša sistēma (t. i., katalizators, cietdaļiņu filtrs); |
| --- | --- |

c)

periodiski reģenerējoša sistēma (t. i., katalizators, cietdaļiņu filtrs);

| d) | konstrukcija (t. i., korpusa veids, dārgmetāla veids, substrāta veids, šūnu blīvums); |
| --- | --- |

d)

konstrukcija (t. i., korpusa veids, dārgmetāla veids, substrāta veids, šūnu blīvums);

| e) | tips un darbības princips; |
| --- | --- |

e)

tips un darbības princips;

| f) | dozēšana un piemaisījumu sistēma; |
| --- | --- |

f)

dozēšana un piemaisījumu sistēma;

| g) | tilpums ± 10 %; un |
| --- | --- |

g)

tilpums ± 10 %; un

| h) | izvietojums (temperatūra ± 50 °C pie ātruma 120 km/h vai maksimālās temperatūras/spiediena atšķirība par 5 %). |
| --- | --- |

h)

izvietojums (temperatūra ± 50 °C pie ātruma 120 km/h vai maksimālās temperatūras/spiediena atšķirība par 5 %).

7.1.4.2.   Ki koeficientu izmantošana transportlīdzekļiem ar atšķirīgu atskaites masu

Ki koeficientus, kas izstrādāti saskaņā ar šo noteikumu 13. pielikuma 3. punktā noteiktajām procedūrām transportlīdzekļa tipa ar periodiski reģenerējošu sistēmu tipa apstiprinājumam, var izmantot citiem transportlīdzekļiem, kuri atbilst šo noteikumu 7.1.4.1. punktā minētajiem kritērijiem un kuru atskaites masa ir divu nākamo augstāko ekvivalento inerču vai jebkuras zemākas ekvivalentās inerces klasē.

7.1.5.   Paplašināšanas piemērošana citiem transportlīdzekļiem

Ja paplašinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 7.1.1.–7.1.4.2. punktu, šādu tipa apstiprinājumu nedrīkst turpmāk paplašināt uz citiem transportlīdzekļiem.

7.2.   Paplašinājumi attiecībā uz iztvaikošanas emisijām (IV tipa tests)

7.2.1.   Tipa apstiprinājumu paplašina, attiecinot uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmu un atbilst šādiem nosacījumiem:

| 7.2.1.1. | degvielas/gaisa mērīšanas pamatprincips (piemēram, vienpunkta iesmidzināšana) ir vienāds; |
| --- | --- |

7.2.1.1.

degvielas/gaisa mērīšanas pamatprincips (piemēram, vienpunkta iesmidzināšana) ir vienāds;

| 7.2.1.2. | degvielas tvertnes forma un degvielas tvertnes materiāls, un šķidrās degvielas caurules ir identiskas; |
| --- | --- |

7.2.1.2.

degvielas tvertnes forma un degvielas tvertnes materiāls, un šķidrās degvielas caurules ir identiskas;

| 7.2.1.3. | testē sliktāko transportlīdzekli, ņemot vērā šķērsgriezumu un aptuveno caurules garumu. To, vai neidentiski tvaika/šķidruma separatori ir pieņemami, izlemj tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testiem; |
| --- | --- |

7.2.1.3.

testē sliktāko transportlīdzekli, ņemot vērā šķērsgriezumu un aptuveno caurules garumu. To, vai neidentiski tvaika/šķidruma separatori ir pieņemami, izlemj tehniskais dienests, kas ir atbildīgs par tipa apstiprināšanas testiem;

| 7.2.1.4. | degvielas tvertnes tilpums ir ± 10 % robežās; |
| --- | --- |

7.2.1.4.

degvielas tvertnes tilpums ir ± 10 % robežās;

| 7.2.1.5. | degvielas tvertnes redukcijas vārsta iestatījums ir identisks; |
| --- | --- |

7.2.1.5.

degvielas tvertnes redukcijas vārsta iestatījums ir identisks;

| 7.2.1.6. | degvielas tvaiku uzglabāšanas metode ir identiska, t. i., identiska filtra forma un tilpums, uzglabāšanas līdzeklis, gaisa attīrītājs (ja to izmanto iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt.; |
| --- | --- |

7.2.1.6.

degvielas tvaiku uzglabāšanas metode ir identiska, t. i., identiska filtra forma un tilpums, uzglabāšanas līdzeklis, gaisa attīrītājs (ja to izmanto iztvaikošanas emisiju kontrolei) utt.;

| 7.2.1.7. | uzglabāto tvaiku attīrīšanas metode ir identiska (piemēram, gaisa plūsma, sākuma punkts vai attīrīšanas apjoms iepriekšējas sagatavošanas ciklā); un |
| --- | --- |

7.2.1.7.

uzglabāto tvaiku attīrīšanas metode ir identiska (piemēram, gaisa plūsma, sākuma punkts vai attīrīšanas apjoms iepriekšējas sagatavošanas ciklā); un

| 7.2.1.8. | degvielas mērīšanas sistēmas noblīvēšanas un ventilēšanas metode ir identiska. |
| --- | --- |

7.2.1.8.

degvielas mērīšanas sistēmas noblīvēšanas un ventilēšanas metode ir identiska.

7.2.2.   Tipa apstiprinājumu paplašina uz transportlīdzekļiem ar:

| 7.2.2.1. | dažādu motora lielumu; |
| --- | --- |

7.2.2.1.

dažādu motora lielumu;

| 7.2.2.2. | dažādu motora jaudu; |
| --- | --- |

7.2.2.2.

dažādu motora jaudu;

| 7.2.2.3. | automātisko un manuālo pārnesumkārbu; |
| --- | --- |

7.2.2.3.

automātisko un manuālo pārnesumkārbu;

| 7.2.2.4. | divu un četru riteņu piedziņu; |
| --- | --- |

7.2.2.4.

divu un četru riteņu piedziņu;

| 7.2.2.5. | dažādu virsbūvi un |
| --- | --- |

7.2.2.5.

dažādu virsbūvi un

| 7.2.2.6. | dažādiem riteņu un riepu izmēriem. |
| --- | --- |

7.2.2.6.

dažādiem riteņu un riepu izmēriem.

7.3.   Paplašinājums attiecībā uz piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīgumu (V tipa tests)

7.3.1.   Tipa apstiprinājumu paplašina, attiecinot uz dažādiem transportlīdzekļu tipiem, ja šādu transportlīdzekļu, motoru vai piesārņojuma kontroles sistēmu parametri, kas norādīti turpmāk, ir identiski vai ir noteiktās pielaides robežās.

7.3.1.1.   Transportlīdzeklis

Inerces kategorija: divu nākamo augstāko inerču vai jebkuras zemākas inerces kategorija.

Kopējā ceļa slodze pie ātruma 80 km/h: + 5 % un ikviena zemāka vērtība.

7.3.1.2.   Motors:

| a) | motora cilindru tilpums (±15 %); |
| --- | --- |

a)

motora cilindru tilpums (±15 %);

| b) | vārstu skaits un kontrole; |
| --- | --- |

b)

vārstu skaits un kontrole;

| c) | degvielas sistēma; |
| --- | --- |

c)

degvielas sistēma;

| d) | dzeses sistēmas veids un |
| --- | --- |

d)

dzeses sistēmas veids un

| e) | sadedzes process. |
| --- | --- |

e)

sadedzes process.

7.3.1.3.   Piesārņojuma kontroles sistēmas parametri:

| a) | katalītiskie neitralizatori un cieto daļiņu filtri:






  i) | katalītisko neitralizatoru, filtru un elementu skaits, |
| --- | --- | --- |

a)

katalītiskie neitralizatori un cieto daļiņu filtri:

i)

katalītisko neitralizatoru, filtru un elementu skaits,

| ii) | katalītisko neitralizatoru un filtru izmērs (monolīta tilpums ± 10 %), |
| --- | --- |

ii)

katalītisko neitralizatoru un filtru izmērs (monolīta tilpums ± 10 %),

| iii) | katalizatora darbības tips (oksidēšana, trīskomponentu katalītiskais neitralizators, vienkāršs NOx uztvērējs, SCR, vienkāršs NOx katalizators vai cits), |
| --- | --- |

iii)

katalizatora darbības tips (oksidēšana, trīskomponentu katalītiskais neitralizators, vienkāršs NOx uztvērējs, SCR, vienkāršs NOx katalizators vai cits),

| iv) | dārgmetālu apjoms (identisks vai lielāks), |
| --- | --- |

iv)

dārgmetālu apjoms (identisks vai lielāks),

| v) | dārgmetālu veids un procentuālā attiecība (± 15 %), |
| --- | --- |

v)

dārgmetālu veids un procentuālā attiecība (± 15 %),

| vi) | substrāts (struktūra un materiāls), |
| --- | --- |

vi)

substrāts (struktūra un materiāls),

| vii) | šūnu blīvums un |
| --- | --- |

vii)

šūnu blīvums un

| viii) | temperatūras svārstības pie katalītiskā neitralizatora vai filtra ieejas ne vairāk kā 50 K. Šīs temperatūras svārstības pārbauda stabilizētos apstākļos pie ātruma 120 km/h un ar I tipa testa slodzes iestatījumu; |
| --- | --- |

viii)

temperatūras svārstības pie katalītiskā neitralizatora vai filtra ieejas ne vairāk kā 50 K. Šīs temperatūras svārstības pārbauda stabilizētos apstākļos pie ātruma 120 km/h un ar I tipa testa slodzes iestatījumu;

| b) | gaisa padeve:






  i) | ir vai nav, |
| --- | --- | --- |

b)

gaisa padeve:

i)

ir vai nav,

| ii) | tips (gaisa impulss, gaisa sūkņi, citi); |
| --- | --- |

ii)

tips (gaisa impulss, gaisa sūkņi, citi);

| c) | izplūdes gāzu recirkulācija (EGR):






  i) | ir vai nav, |
| --- | --- | --- |

c)

izplūdes gāzu recirkulācija (EGR):

i)

ir vai nav,

| ii) | tips (ar dzesēšanu vai bez dzesēšanas, aktīva vai pasīva kontrole, augsts spiediens vai zems spiediens). |
| --- | --- |

ii)

tips (ar dzesēšanu vai bez dzesēšanas, aktīva vai pasīva kontrole, augsts spiediens vai zems spiediens).

7.3.1.4.   Ilglaicīguma testu drīkst veikt, izmantojot transportlīdzekli ar atšķirīgu virsbūves veidu, pārnesumkārbu (automātisko vai manuālo) un riteņu vai riepu izmēru salīdzinājumā ar to, kas ir tam transportlīdzekļa tipam, kuram pieprasīts tipa apstiprinājums.

7.4.   Paplašināšana attiecībā uz iebūvēto diagnostiku

7.4.1.   Tipa apstiprinājumu paplašina, attiecinot uz dažādiem transportlīdzekļiem ar identisku motoru un emisijas kontroles sistēmām, kā paredzēts šo noteikumu 11. pielikuma 2. papildinājumā. Tipa apstiprinājumu paplašina neatkarīgi no šādām transportlīdzekļa iezīmēm:

| a) | motora palīgdetaļas; |
| --- | --- |

a)

motora palīgdetaļas;

| b) | riepas; |
| --- | --- |

b)

riepas;

| c) | ekvivalentā inerce; |
| --- | --- |

c)

ekvivalentā inerce;

| d) | dzeses sistēma; |
| --- | --- |

d)

dzeses sistēma;

| e) | kopējais pārnesumskaitlis, |
| --- | --- |

e)

kopējais pārnesumskaitlis,

| f) | transmisijas tips un |
| --- | --- |

f)

transmisijas tips un

| g) | virsbūves veids. |
| --- | --- |

g)

virsbūves veids.

8.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA (COP)

8.1.   Katrs transportlīdzeklis, kam piestiprināts apstiprinājuma marķējums saskaņā ar šiem noteikumiem, atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam attiecībā uz sastāvdaļām, kas ietekmē gāzveida piesārņotāju un piesārņotājdaļiņu emisiju no motora, emisiju no kartera un iztvaikošanas emisijas. Ražošanas atbilstības procedūras atbilst procedūrām, kas izklāstītas 1958. gada Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā, atbilstot šādām prasībām.

8.1.1.   Attiecīgā gadījumā I, II, III un IV tipa testu un OBD testu veic saskaņā ar šo noteikumu A tabulu. Īpašās procedūras ražošanas atbilstībai paredzētas šo noteikumu 8.2.–8.6. punktā.

8.2.   Transportlīdzekļa atbilstības pārbaude I tipa testam

8.2.1.   I tipa testu veic transportlīdzeklim, kura specifikācija ir tāda pati, kā aprakstīts tipa apstiprinājuma sertifikātā. Ja I tipa tests ir jāveic transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam, kam ir viens vai vairāki paplašinājumi, I tipa testus veic vai nu transportlīdzeklim, kas aprakstīts sākotnējos informācijas dokumentos, vai transportlīdzeklim, kas aprakstīts informācijas dokumentos attiecībā uz konkrēto paplašinājumu.

8.2.2.   Pēc tipa apstiprinātājas iestādes izdarītās izvēles ražotājs izvēlētajos transportlīdzekļos nedrīkst veikt nekādus pielāgojumus.

8.2.2.1.   No sērijas nejauši izraugās trīs transportlīdzekļus un tos testē, kā aprakstīts šo noteikumu 5.3.1. punktā. Nolietošanās koeficientus izmanto tādā pašā veidā. Robežvērtības norādītas šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā.

8.2.2.2.   Ja tipa apstiprinātāju iestādi apmierina ražotāja noteiktā ražojumu standartnovirze, testus veic saskaņā ar šo noteikumu 1. papildinājumu. Ja tipa apstiprinātāju iestādi neapmierina ražotāja noteiktā ražojumu standartnovirze, testus veic saskaņā ar šo noteikumu 2. papildinājumu.

8.2.2.3.   Sērijas ražojumus uzskata par atbilstīgiem vai neatbilstīgiem, pamatojoties uz transportlīdzekļu izlases testu, tiklīdz ir pieņemts lēmums par to, ka tests ir izturēts attiecībā uz visiem piesārņotājiem, vai par to, ka tests nav izturēts attiecībā uz vienu piesārņotāju saskaņā ar attiecīgajā papildinājumā piemērotajiem testēšanas kritērijiem.

Ja ir pieņemts lēmums, ka tests ir izturēts attiecībā uz vienu piesārņotāju, šo lēmumu nemaina nekādi papildtesti, ko veic, lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz pārējiem piesārņotājiem.

Ja attiecībā uz visiem piesārņotājiem nav pieņemts lēmums par to, ka pārbaude ir izturēta, un attiecībā uz vienu piesārņotāju ir pieņemts lēmums par to, ka pārbaude ir izturēta, testu veic ar citu transportlīdzekli (skatīt 2. attēlu).

2. attēls

Transportlīdzekļa atbilstības pārbaude

8.2.3.   Neatkarīgi no šo noteikumu 5.3.1. punkta prasībām testus veic ar transportlīdzekļiem, kas ņemti tieši no ražošanas līnijas.

8.2.3.1.   Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma testus var veikt ar transportlīdzekļiem, kuru nobraukums ir:

| a) | ne vairāk kā 3 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, |
| --- | --- |

a)

ne vairāk kā 3 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru,

| b) | ne vairāk kā 15 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru. |
| --- | --- |

b)

ne vairāk kā 15 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru.

Iebraukuma procedūru veic ražotājs, kurš apņemas minētajiem transportlīdzekļiem neveikt nekādus pielāgojumus.

8.2.3.2.   Ja ražotājs vēlas iebraukt transportlīdzekļus (“x” km, kur x ≤ 3 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, un x ≤ 15 000 km attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru), procedūra ir šāda:

| a) | piesārņotāju emisiju (I tips) mēra pie nulles un “x” km pirmajam testa transportlīdzeklim, |
| --- | --- |

a)

piesārņotāju emisiju (I tips) mēra pie nulles un “x” km pirmajam testa transportlīdzeklim,

| b) | emisiju izmaiņu koeficientu starp nulles km un “x” km aprēķina katram piesārņotājam: | Emisijas “x” km/Emisijas nulle km |
| --- | --- | --- |

b)

emisiju izmaiņu koeficientu starp nulles km un “x” km aprēķina katram piesārņotājam:

Emisijas “x” km/Emisijas nulle km

| | tas var būt mazāks par 1; un |
| --- | --- |

tas var būt mazāks par 1; un

| c) | pārējos transportlīdzekļus neiebrauc, bet to nulles km emisijas reizina ar izmaiņu koeficientu.
  Šajā gadījumā ņem šādas vērtības:






  i) | vērtības pie “x” km pirmajam transportlīdzeklim, |
| --- | --- | --- |

c)

pārējos transportlīdzekļus neiebrauc, bet to nulles km emisijas reizina ar izmaiņu koeficientu.

Šajā gadījumā ņem šādas vērtības:

i)

vērtības pie “x” km pirmajam transportlīdzeklim,

| ii) | vērtības pie nulles km, ko reizina ar pārējo transportlīdzekļu izmaiņu koeficientu. |
| --- | --- |

ii)

vērtības pie nulles km, ko reizina ar pārējo transportlīdzekļu izmaiņu koeficientu.

8.2.3.3.   Visus testus veic ar pārdošanā esošu degvielu. Tomēr pēc ražotāja pieprasījuma var izmantot etalondegvielas, kas raksturotas šo noteikumu 10. vai 10.a pielikumā.

8.3.   Transportlīdzekļa atbilstības pārbaude III tipa testam

8.3.1.   Ja jāveic III tipa tests, to veic visiem transportlīdzekļiem, kas izvēlēti I tipa ražošanas atbilstības testam, kā aprakstīts šo noteikumu 8.2. punktā. Piemēro šo noteikumu 6. pielikuma nosacījumus.

8.4.   Transportlīdzekļa atbilstības pārbaude IV tipa testam

8.4.1.   Ja ir jāveic IV tipa tests, to veic saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu.

8.5.   Transportlīdzekļa atbilstības pārbaude attiecībā uz iebūvēto diagnostiku (OBD)

8.5.1.   Ja jāpārbauda OBD sistēmas darbība, to veic saskaņā ar šādām prasībām.

| 8.5.1.1. | Ja apstiprinātāja iestāde uzskata, ka ražojumu kvalitāte šķiet neapmierinoša, nejaušas izlases veidā no sērijas ņem transportlīdzekli un testē to saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumu. |
| --- | --- |

8.5.1.1.

Ja apstiprinātāja iestāde uzskata, ka ražojumu kvalitāte šķiet neapmierinoša, nejaušas izlases veidā no sērijas ņem transportlīdzekli un testē to saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumu.

| 8.5.1.2. | Ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto testu prasībām. |
| --- | --- |

8.5.1.2.

Ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto testu prasībām.

| 8.5.1.3. | Ja no sērijas paņemts transportlīdzeklis neatbilst šo noteikumu 8.5.1.1. punkta prasībām, nejaušas izlases veidā no sērijas ņem vēl četru transportlīdzekļu paraugu un pārbauda tos ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstītajiem testiem. Testus drīkst veikt transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nav lielāks par 15 000 km. |
| --- | --- |

8.5.1.3.

Ja no sērijas paņemts transportlīdzeklis neatbilst šo noteikumu 8.5.1.1. punkta prasībām, nejaušas izlases veidā no sērijas ņem vēl četru transportlīdzekļu paraugu un pārbauda tos ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstītajiem testiem. Testus drīkst veikt transportlīdzekļiem, kuru nobraukums nav lielāks par 15 000 km.

| 8.5.1.4. | Ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja vismaz trīs transportlīdzekļi atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto testu prasībām. |
| --- | --- |

8.5.1.4.

Ražošanu uzskata par atbilstīgu, ja vismaz trīs transportlīdzekļi atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājumā aprakstīto testu prasībām.

8.6.   Ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu darbināma transportlīdzekļa atbilstības pārbaude

8.6.1.   Ražošanas atbilstības testus drīkst veikt ar pārdošanā esošu degvielu, kuras C3/C4 attiecība ir robežās starp šo attiecību etalondegvielām sašķidrinātas naftas gāzes gadījumā vai kuras Wobbe indekss ir robežās starp šo indeksu galējām etalondegvielām dabasgāzes gadījumā. Šādā gadījumā tipa apstiprinātājai iestādei jāiesniedz degvielas analīze.

9.   ATBILSTĪBA EKSPLUATĀCIJĀ

9.1.   Ievads

Šajā punktā noteiktas izpūtēja emisiju un OBD (ietverot IUPRM) atbilstības ekspluatācijā prasības saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātiem transportlīdzekļu tipiem.

9.2.   Atbilstības ekspluatācijā revīzija

9.2.1.   Tipa apstiprinātāja iestāde, pamatojoties uz jebkādu ražotāja rīcībā esošu atbilstošu informāciju, veic revīziju par atbilstību ekspluatācijā saskaņā ar tām pašām procedūrām, kas definētas ražošanas atbilstības nodrošināšanai 1958. gada Nolīguma (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) 2. papildinājumā. Ekspluatācijas pārraudzības protokolus, ko iesniedzis ražotājs, var papildināt ar tipa apstiprinātājas iestādes informāciju un nolīguma puses uzraudzības testiem.

9.2.2.   Šo noteikumu 4. papildinājuma App4/1. un App4/2. attēlā parādīta atbilstības ekspluatācijā pārbaudes procedūra. Atbilstības ekspluatācijā pārbaudes process aprakstīts šo noteikumu 5. papildinājumā.

9.2.3.   Kā daļu no informācijas, kontrolējot atbilstību ekspluatācijā, pēc tipa apstiprinātājas iestādes pieprasījuma ražotājs ziņo tipa apstiprinātājai iestādei par garantijas laikā izteiktajām pretenzijām, garantijas laikā veikto remontu un OBD kļūmēm, kas reģistrētas apkopē, atbilstīgi formātam, par kādu panākta vienošanās tipa apstiprināšanas laikā. Informācijā sīki norāda ar emisijām saistīto sastāvdaļu un sistēmu kļūmju biežumu un būtību. Ziņojumus sagatavo vismaz reizi gadā par katru transportlīdzekļa modeli laika posmā līdz pieciem gadiem vai līdz 100 000 km nobraukumam atkarībā no tā, kas iestājas agrāk.

9.2.4.   Parametri, kas nosaka piederību pie ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes

Ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimi var noteikt pēc konstrukcijas pamatparametriem, kam ir jābūt kopīgiem visiem saimes transportlīdzekļiem. Attiecīgi var uzskatīt, ka transportlīdzekļu tipi pieder pie vienas un tās pašas ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes, ja tiem ir kopīgi šādi parametri vai tie ir noteiktās pielaides robežās:

| 9.2.4.1. | sadedzes process (divtaktu, četrtaktu, rotācijas); |
| --- | --- |

9.2.4.1.

sadedzes process (divtaktu, četrtaktu, rotācijas);

| 9.2.4.2. | cilindru skaits; |
| --- | --- |

9.2.4.2.

cilindru skaits;

| 9.2.4.3. | cilindru bloka izkārtojums (rindas, V formas, radiāls, horizontāli viens otram pretī, cits izkārtojums). Cilindru slīpums vai vērsums nav kritērijs; |
| --- | --- |

9.2.4.3.

cilindru bloka izkārtojums (rindas, V formas, radiāls, horizontāli viens otram pretī, cits izkārtojums). Cilindru slīpums vai vērsums nav kritērijs;

| 9.2.4.4. | motora degvielas padeves metode (t. i., netiešā vai tiešā iesmidzināšana); |
| --- | --- |

9.2.4.4.

motora degvielas padeves metode (t. i., netiešā vai tiešā iesmidzināšana);

| 9.2.4.5. | dzeses sistēmas veids (gaiss, ūdens, eļļa); |
| --- | --- |

9.2.4.5.

dzeses sistēmas veids (gaiss, ūdens, eļļa);

| 9.2.4.6. | iesūkšanas metode (ar brīvo gaisa iesūci, ar spiedienu); |
| --- | --- |

9.2.4.6.

iesūkšanas metode (ar brīvo gaisa iesūci, ar spiedienu);

| 9.2.4.7. | motoram paredzētā degviela (benzīns, dīzeļdegviela, dabasgāze/biometāns, sašķidrinātā naftas gāze utt.). Divu degvielu transportlīdzekļus var grupēt vienā saimē ar vienas degvielas transportlīdzekļiem ar nosacījumu, ka tiem ir viena kopīga degviela; |
| --- | --- |

9.2.4.7.

motoram paredzētā degviela (benzīns, dīzeļdegviela, dabasgāze/biometāns, sašķidrinātā naftas gāze utt.). Divu degvielu transportlīdzekļus var grupēt vienā saimē ar vienas degvielas transportlīdzekļiem ar nosacījumu, ka tiem ir viena kopīga degviela;

| 9.2.4.8. | katalītiskā neitralizatora tips (trīskomponentu katalītiskais neitralizators, vienkāršs NOx uztvērējs, SCR, vienkāršs NOx katalizators vai cits(-i)); |
| --- | --- |

9.2.4.8.

katalītiskā neitralizatora tips (trīskomponentu katalītiskais neitralizators, vienkāršs NOx uztvērējs, SCR, vienkāršs NOx katalizators vai cits(-i));

| 9.2.4.9. | cietdaļiņu filtra tips (ir vai nav); |
| --- | --- |

9.2.4.9.

cietdaļiņu filtra tips (ir vai nav);

| 9.2.4.10. | izplūdes gāzu recirkulācija (ar vai bez, dzesēta vai nedzesēta); un |
| --- | --- |

9.2.4.10.

izplūdes gāzu recirkulācija (ar vai bez, dzesēta vai nedzesēta); un

| 9.2.4.11. | saimes transportlīdzekļu lielākā motora cilindru tilpums mīnus 30 %. |
| --- | --- |

9.2.4.11.

saimes transportlīdzekļu lielākā motora cilindru tilpums mīnus 30 %.

9.2.5.   Informācijas sniegšanas prasības

Tipa apstiprinātāja iestāde revīziju par atbilstību ekspluatācijā veic, pamatojoties uz ražotāja sniegtu informāciju. Tajā jāietver šādi dati:

| 9.2.5.1. | ražotāja nosaukums un adrese; |
| --- | --- |

9.2.5.1.

ražotāja nosaukums un adrese;

| 9.2.5.2. | nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs un e-pasta adrese ražotāja pilnvarotajam pārstāvim tajās jomās, uz ko attiecas ražotāja sniegtā informācija; |
| --- | --- |

9.2.5.2.

nosaukums, adrese, tālruņa un faksa numurs un e-pasta adrese ražotāja pilnvarotajam pārstāvim tajās jomās, uz ko attiecas ražotāja sniegtā informācija;

| 9.2.5.3. | ražotāja informācijā ietverto transportlīdzekļu modeļa(-u) nosaukums(-i); |
| --- | --- |

9.2.5.3.

ražotāja informācijā ietverto transportlīdzekļu modeļa(-u) nosaukums(-i);

| 9.2.5.4. | attiecīgā gadījumā to transportlīdzekļa tipu saraksts, uz kuriem attiecas ražotāja informācija, t. i., attiecībā uz izpūtēja emisijām – ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes grupa saskaņā ar šo noteikumu 9.2.4. punktu un attiecībā uz OBD un IUPRM – OBD saime saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 2. papildinājumu; |
| --- | --- |

9.2.5.4.

attiecīgā gadījumā to transportlīdzekļa tipu saraksts, uz kuriem attiecas ražotāja informācija, t. i., attiecībā uz izpūtēja emisijām – ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes grupa saskaņā ar šo noteikumu 9.2.4. punktu un attiecībā uz OBD un IUPRM – OBD saime saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 2. papildinājumu;

| 9.2.5.5. | transportlīdzekļa identifikācijas numura (VIN) kodi, ko piemēro šiem transportlīdzekļu tipiem saimē (VIN prefikss); |
| --- | --- |

9.2.5.5.

transportlīdzekļa identifikācijas numura (VIN) kodi, ko piemēro šiem transportlīdzekļu tipiem saimē (VIN prefikss);

| 9.2.5.6. | tipa apstiprinājuma numuri, ko piemēro šiem transportlīdzekļu tipiem transportlīdzekļu saimē, attiecīgā gadījumā ietverot visu paplašinājumu un nozīmīgu izmaiņu/ atsaukšanas gadījumu (brāķa pārstrādes) numurus; |
| --- | --- |

9.2.5.6.

tipa apstiprinājuma numuri, ko piemēro šiem transportlīdzekļu tipiem transportlīdzekļu saimē, attiecīgā gadījumā ietverot visu paplašinājumu un nozīmīgu izmaiņu/ atsaukšanas gadījumu (brāķa pārstrādes) numurus;

| 9.2.5.7. | sīka informācija par paplašinājumiem un nozīmīgām izmaiņām/ atsaukšanas gadījumiem saistībā ar tiem transportlīdzekļa tipa apstiprinājumiem, uz kuriem attiecas ražotāja sniegtā informācija (ja to pieprasa tipa apstiprinātāja iestāde); |
| --- | --- |

9.2.5.7.

sīka informācija par paplašinājumiem un nozīmīgām izmaiņām/ atsaukšanas gadījumiem saistībā ar tiem transportlīdzekļa tipa apstiprinājumiem, uz kuriem attiecas ražotāja sniegtā informācija (ja to pieprasa tipa apstiprinātāja iestāde);

| 9.2.5.8. | laika periods, par kuru ražotāja informācija apkopota; |
| --- | --- |

9.2.5.8.

laika periods, par kuru ražotāja informācija apkopota;

| 9.2.5.9. | transportlīdzekļa ražošanas periods, uz kuru attiecas ražotāja informācija (piemēram, 2014. kalendārajā gadā ražoti transportlīdzekļi); |
| --- | --- |

9.2.5.9.

transportlīdzekļa ražošanas periods, uz kuru attiecas ražotāja informācija (piemēram, 2014. kalendārajā gadā ražoti transportlīdzekļi);

| 9.2.5.10. | ražotāja atbilstības ekspluatācijā pārbaudes procedūra, norādot:






  a) | transportlīdzekļa atrašanās vietas noteikšanas metodi; |
| --- | --- | --- |

9.2.5.10.

ražotāja atbilstības ekspluatācijā pārbaudes procedūra, norādot:

a)

transportlīdzekļa atrašanās vietas noteikšanas metodi;

| b) | transportlīdzekļa atlases un atteikuma kritērijus; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļa atlases un atteikuma kritērijus;

| c) | programmā izmantotos testu veidus un procedūras; |
| --- | --- |

c)

programmā izmantotos testu veidus un procedūras;

| d) | ekspluatācijā esošas transportlīdzekļu saimes grupas ražotāja pieņemšanas/atteikuma kritērijus; |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijā esošas transportlīdzekļu saimes grupas ražotāja pieņemšanas/atteikuma kritērijus;

| e) | ģeogrāfisko(-os) apgabalu(-us), par kuru(-iem) ražotājs sniedzis informāciju; un |
| --- | --- |

e)

ģeogrāfisko(-os) apgabalu(-us), par kuru(-iem) ražotājs sniedzis informāciju; un

| f) | izmantoto izlases lielumu un paraugu ņemšanas plānu; |
| --- | --- |

f)

izmantoto izlases lielumu un paraugu ņemšanas plānu;

| 9.2.5.11. | ražotāja atbilstības ekspluatācijā procedūras rezultāti, norādot:






  a) | programmā ietverto transportlīdzekļu identifikāciju (testēts vai nav testēts); identifikācijas datos norāda:






  i) | modeļa nosaukumu, |
| --- | --- | --- | --- |

9.2.5.11.

ražotāja atbilstības ekspluatācijā procedūras rezultāti, norādot:

a)

programmā ietverto transportlīdzekļu identifikāciju (testēts vai nav testēts); identifikācijas datos norāda:

i)

modeļa nosaukumu,

| ii) | transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN), |
| --- | --- |

ii)

transportlīdzekļa identifikācijas numuru (VIN),

| iii) | transportlīdzekļa reģistrācijas numuru, |
| --- | --- |

iii)

transportlīdzekļa reģistrācijas numuru,

| iv) | ražošanas datumu, |
| --- | --- |

iv)

ražošanas datumu,

| v) | izmantošanas reģionu (ja zināms) un |
| --- | --- |

v)

izmantošanas reģionu (ja zināms) un

| vi) | uzmontētās riepas (tikai attiecībā uz izpūtēja emisijām); |
| --- | --- |

vi)

uzmontētās riepas (tikai attiecībā uz izpūtēja emisijām);

| b) | iemeslu(-us), kādēļ transportlīdzeklis nav ietverts izlasē; |
| --- | --- |

b)

iemeslu(-us), kādēļ transportlīdzeklis nav ietverts izlasē;

| c) | katra izlasē iekļautā transportlīdzekļa tehniskās apkopes vēsturi (ieskaitot brāķa pārstrādi); |
| --- | --- |

c)

katra izlasē iekļautā transportlīdzekļa tehniskās apkopes vēsturi (ieskaitot brāķa pārstrādi);

| d) | katra izlasē iekļautā transportlīdzekļa remontu vēsturi (ja zināms) un |
| --- | --- |

d)

katra izlasē iekļautā transportlīdzekļa remontu vēsturi (ja zināms) un

| e) | testa datus, norādot:






  i) | testa/lejupielādes datumu; |
| --- | --- | --- |

e)

testa datus, norādot:

i)

testa/lejupielādes datumu;

| ii) | testa/lejupielādes vietu un |
| --- | --- |

ii)

testa/lejupielādes vietu un

| iii) | transportlīdzekļa odometra rādījumu,
  tikai attiecībā uz izplūdes gāzu emisijām; |
| --- | --- |

iii)

transportlīdzekļa odometra rādījumu,

tikai attiecībā uz izplūdes gāzu emisijām;

| iv) | testā izmantotās degvielas specifikāciju (piemēram, testa etalondegviela vai pārdošanā esoša degviela), |
| --- | --- |

iv)

testā izmantotās degvielas specifikāciju (piemēram, testa etalondegviela vai pārdošanā esoša degviela),

| v) | testa apstākļus (temperatūra, mitrums, dinamometra inerces svars), |
| --- | --- |

v)

testa apstākļus (temperatūra, mitrums, dinamometra inerces svars),

| vi) | dinamometra iestatījumus (piemēram, jaudas iestatījums) un |
| --- | --- |

vi)

dinamometra iestatījumus (piemēram, jaudas iestatījums) un

| vii) | testa rezultātus (vismaz trim dažādiem transportlīdzekļiem katrā saimē); |
| --- | --- |

vii)

testa rezultātus (vismaz trim dažādiem transportlīdzekļiem katrā saimē);

un tikai attiecībā uz IUPRM:

| viii) | visus nepieciešamos datus, kas lejupielādēti no transportlīdzekļa, un |
| --- | --- |

viii)

visus nepieciešamos datus, kas lejupielādēti no transportlīdzekļa, un

| ix) | katras ziņojamās kontrolierīces veiktspējas ekspluatācijā koeficientu IUPRM; |
| --- | --- |

ix)

katras ziņojamās kontrolierīces veiktspējas ekspluatācijā koeficientu IUPRM;

| 9.2.5.12. | OBD sistēmas rādījumu reģistrs; |
| --- | --- |

9.2.5.12.

OBD sistēmas rādījumu reģistrs;

| 9.2.5.13. | attiecībā uz IUPRM izlasi norāda:






  a) | visu izraudzīto transportlīdzekļu katras kontrolierīces vidējo veiktspējas ekspluatācijā koeficientu IUPRM saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. un 7.1.5. punktu, |
| --- | --- | --- |

9.2.5.13.

attiecībā uz IUPRM izlasi norāda:

a)

visu izraudzīto transportlīdzekļu katras kontrolierīces vidējo veiktspējas ekspluatācijā koeficientu IUPRM saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. un 7.1.5. punktu,

| b) | izraudzīto transportlīdzekļu procentuālo attiecību, kuriem IUPRM ir lielāks par vai vienāds ar minimālo vērtību, ko piemēro kontrolierīcem saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. un 7.1.5. punktu. |
| --- | --- |

b)

izraudzīto transportlīdzekļu procentuālo attiecību, kuriem IUPRM ir lielāks par vai vienāds ar minimālo vērtību, ko piemēro kontrolierīcem saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. un 7.1.5. punktu.

9.3.   Transportlīdzekļu atlase atbilstības ekspluatācijā pārbaudei

9.3.1.   Ražotāja apkopotajai informācijai jābūt pietiekami visaptverošai, lai nodrošinātu, ka atbilstību ekspluatācijā var novērtēt normālos izmantošanas apstākļos. Ražotājs izlasi veido no vismaz divu nolīguma pušu transportlīdzekļiem, kurās transportlīdzekļa izmantošanas apstākļi ievērojami atšķiras. Izvēloties nolīguma puses, ņem vērā tādus faktorus kā degvielas atšķirības, apkārtējās vides apstākļi, vidējais ātrums uz ceļiem, atšķirība starp braukšanas veidu pilsētās un uz automaģistrālēm.

Tikai OBD IUPRM testiem testa izlasē iekļauj tikai tos transportlīdzekļus, kas atbilst šo noteikumu 3. papildinājuma 2.2.1. punkta kritērijiem.

9.3.2.   Izvēloties nolīguma puses transportlīdzekļu atlasei, ražotājs drīkst izvēlēties transportlīdzekļus no tādas puses, kuru uzskata par īpaši reprezentatīvu. Šādā gadījumā ražotājam uzskatāmi jāparāda apstiprinātājai iestādei, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu, ka izvēle bijusi reprezentatīva (piemēram, tirgus, kurā gada laikā pārdots visvairāk konkrētās saimes transportlīdzekļu attiecīgajā nolīguma pusē). Ja transportlīdzekļu saimei nepieciešams vairāk nekā viens izlases paraugs testam, kā paredzēts šo noteikumu 9.3.5. punktā, transportlīdzekļiem otrajā un trešajā izlases paraugā jāatspoguļo atšķirīgi transportlīdzekļa darbības apstākļi salīdzinājumā ar pirmajai izlasei atlasītajiem transportlīdzekļiem.

9.3.3.   Emisiju testus drīkst veikt testēšanas iekārtā, kas atrodas atšķirīgā tirgū vai reģionā nekā atlasītie transportlīdzekļi.

9.3.4.   Ražotājs nepārtraukti veic izpūtēja emisiju atbilstības ekspluatācijā testus, atspoguļojot noteiktas ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes attiecīgo transportlīdzekļu tipu ražošanas ciklu. Maksimālais laika posms starp divu atbilstības ekspluatācijā pārbaužu uzsākšanu nedrīkst pārsniegt 18 mēnešus. Ja uz transportlīdzekļa tipu attiecas tipa apstiprinājuma paplašinājums, saskaņā ar kuru nebija vajadzīgs emisiju tests, šo laika posmu drīkst pagarināt līdz 24 mēnešiem.

9.3.5.   Paraugu apjoms

9.3.5.1   Piemērojot šo noteikumu 4. papildinājumā minēto statistisko procedūru (piemēram, izpūtēja emisijām), paraugu partiju skaits ir atkarīgs no ekspluatācijā esošo transportlīdzekļu saimes gada pārdošanas apjoma kādas reģionālas organizācijas (piemēram, Eiropas Savienības) teritorijā, kā noteikts 4. tabulā.

4. tabula

Paraugu apjoms

| Reģistrāciju skaits
  kalendārā gada laikā (attiecībā uz izpūtēja emisiju testiem)
  OBD saimes transportlīdzekļi ar IUPR paraugu ņemšanas periodā | Paraugu partiju skaits |
| --- | --- |
| Līdz 100 000 | 1 |
| No 100 001 līdz 200 000 | 2 |
| Virs 200 000 | 3 |

Reģistrāciju skaits

kalendārā gada laikā (attiecībā uz izpūtēja emisiju testiem)

OBD saimes transportlīdzekļi ar IUPR paraugu ņemšanas periodā

Paraugu partiju skaits

Līdz 100 000

1

No 100 001 līdz 200 000

2

Virs 200 000

3

9.3.5.2.   Attiecībā uz IUPR nepieciešamais paraugu partiju skaits ir aprakstīts 4. tabulā un pamatojas uz OBD saimes transportlīdzekļu skaitu, kas apstiprināti ar IUPR (uz kuriem attiecas izlase).

OBD saimes pirmajā paraugu ņemšanas periodā paraugu ņemšana attiecas uz visiem saimes transportlīdzekļa tipiem, kas apstiprināti ar IUPR. Turpmākajos paraugu ņemšanas periodos paraugu ņemšana attiecas tikai uz tiem transportlīdzekļa tipiem, kas nav iepriekš testēti vai uz kuriem attiecas emisiju apstiprinājums, kas kopš iepriekšējā izlases perioda ir pagarināts.

Saimēm, ko veido ne vairāk kā 5 000 reģistrētu transportlīdzekļu, uz kuriem paraugu ņemšanas periodā attiecas paraugu ņemšana, minimālais transportlīdzekļu skaits parauga partijā ir seši transportlīdzekļi. Visām pārējām saimēm minimālais transportlīdzekļu skaits parauga partijā ir piecpadsmit transportlīdzekļi.

Katra parauga partija pienācīgi pārstāv tirdzniecības modeli, t. i., ir pārstāvēti lielā apjomā pārdoti transportlīdzekļu tipi (≥ 20 % no saimes kopumā).

9.4.   Pamatojoties uz šo noteikumu 9.2. punktā minēto revīziju, tipa apstiprinātāja iestāde pieņem vienu no šādiem lēmumiem un rīkojas šādi:

| a) | nolemj, ka transportlīdzekļa tipa vai ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes, vai OBD saimes atbilstība ekspluatācijā ir apmierinoša, un neveic turpmākus pasākumus; |
| --- | --- |

a)

nolemj, ka transportlīdzekļa tipa vai ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes, vai OBD saimes atbilstība ekspluatācijā ir apmierinoša, un neveic turpmākus pasākumus;

| b) | nolemj, ka ražotāja sniegtā informācija nav pietiekama lēmuma pieņemšanai, un pieprasa ražotājam papildu informāciju vai testu datus; |
| --- | --- |

b)

nolemj, ka ražotāja sniegtā informācija nav pietiekama lēmuma pieņemšanai, un pieprasa ražotājam papildu informāciju vai testu datus;

| c) | nolemj, ka, pamatojoties uz tipa apstiprinātājas iestādes vai nolīguma puses uzraudzības testu programmu datiem, ražotāja sniegtā informācija nav pietiekama lēmuma pieņemšanai, un pieprasa ražotājam papildu informāciju vai testu datus; vai |
| --- | --- |

c)

nolemj, ka, pamatojoties uz tipa apstiprinātājas iestādes vai nolīguma puses uzraudzības testu programmu datiem, ražotāja sniegtā informācija nav pietiekama lēmuma pieņemšanai, un pieprasa ražotājam papildu informāciju vai testu datus; vai

| d) | nolemj, ka ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes vai OBD saimes transportlīdzekļa tipa atbilstība ekspluatācijā nav apmierinoša, un veic šī transportlīdzekļa tipa vai OBD saimes testu saskaņā ar šo noteikumu 3. papildinājumu. |
| --- | --- |

d)

nolemj, ka ekspluatācijā esošu transportlīdzekļu saimes vai OBD saimes transportlīdzekļa tipa atbilstība ekspluatācijā nav apmierinoša, un veic šī transportlīdzekļa tipa vai OBD saimes testu saskaņā ar šo noteikumu 3. papildinājumu.

Ja saskaņā ar IUPRM revīziju šo noteikumu 3. papildinājuma 6.1.2. punkta a) vai b) apakšpunktā izklāstītie testa kritēriji ir izpildīti attiecībā uz transportlīdzekļiem paraugu partijā, tipa apstiprinātāja iestādei jāveic turpmākas darbības, kas izklāstītas šī punkta d) apakšpunktā.

9.4.1.   Ja I tipa testu uzskata par nepieciešamu, lai pārbaudītu emisijas kontroles ierīču atbilstību prasībām par to darbību ekspluatācijas laikā, ir jāveic tests, izmantojot testa procedūru, kas atbilst šo noteikumu 4. papildinājumā noteiktajiem statistikas kritērijiem.

9.4.2.   Apstiprinātāja iestāde sadarbībā ar ražotāju veic tādu transportlīdzekļu atlasi ar pietiekamu nobraukumu, kuru izmantošanu normālos apstākļos var pamatoti apstiprināt. Par transportlīdzekļu atlasi paraugam jāapspriežas ar ražotāju, un jāļauj tam piedalīties transportlīdzekļu atbilstības pārbaudēs.

9.4.3.   Ražotājam tipa apstiprinātājas iestādes uzraudzībā ir atļauts veikt pat destruktīva rakstura pārbaudes tiem transportlīdzekļiem, kuru emisijas līmeņi pārsniedz robežvērtības, lai noteiktu iespējamo cēloni bojājumiem, kuri nav saistīti ar ražotāju (piemēram, svinu saturoša benzīna izmantošana pirms testa dienas). Ja pārbaužu rezultāti apstiprina šādus cēloņus, šos testu rezultātus neietver atbilstības pārbaudē.

10.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

10.1.   Apstiprinājumu, kas transportlīdzekļu tipam piešķirts saskaņā ar šiem grozījumiem, drīkst atsaukt, ja netiek izpildītas šo noteikumu 8.1. punktā noteiktās prasības vai ja izraudzītais transportlīdzeklis vai transportlīdzekļi neiztur iepriekš šo noteikumu 8.1.1. punktā paredzētos testus.

10.2.   Ja nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

11.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde, izmantojot tā paziņojuma veidlapu kopijas, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

12.   PĀREJAS NOTEIKUMI

12.1.   Vispārēji noteikumi

12.1.1.   No dienas, kad oficiāli stājas spēkā 07. grozījumu sērija, neviena nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, neatsaka piešķirt apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 07. grozījumu sēriju.

12.1.2   Pārbaudes nosacījumus attiecībā uz tipa apstiprinājumu un ražošanas atbilstību, kuri norādīti šajos noteikumos, kas grozīti ar 06. grozījumu sēriju, piemēro līdz šo noteikumu 12.2.1. un 12.2.2. punktā minētajiem datumiem.

12.2.   Jauni tipa apstiprinājumi

12.2.1.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, no 2014. gada 1. septembra attiecībā uz M vai N1 kategorijas (I klase) transportlīdzekļiem un no 2015. gada 1. septembra attiecībā uz N1 kategorijas (II vai III klase) un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, piešķir EEK apstiprinājumu jauniem transportlīdzekļu tipiem tikai tad, ja tie atbilst:

| a) | I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un |
| --- | --- |

a)

I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un

| b) | pagaidu OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.2. punkta A11/2. tabulā. |
| --- | --- |

b)

pagaidu OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.2. punkta A11/2. tabulā.

12.2.2.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, no 2015. gada 1. septembra attiecībā uz M vai N1 kategorijas (I klase) transportlīdzekļiem un no 2016. gada 1. septembra attiecībā uz N1 kategorijas (II vai III klase) un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, piešķir EEK apstiprinājumu jauniem transportlīdzekļiem tikai tad, ja tie atbilst:

| a) | I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un |
| --- | --- |

a)

I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un

| b) | pagaidu OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.2. punkta A11/2. tabulā. |
| --- | --- |

b)

pagaidu OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.2. punkta A11/2. tabulā.

12.2.3.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, no 2017. gada 1. septembra attiecībā uz M vai N1 kategorijas (I klase) transportlīdzekļiem un no 2018. gada 1. septembra attiecībā uz N1 kategorijas (II vai III klase) un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, piešķir EEK apstiprinājumu jauniem transportlīdzekļu tipiem tikai tad, ja tie atbilst:

| a) | I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un |
| --- | --- |

a)

I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un

| b) | galīgajām OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.1. punkta A11/1. tabulā. |
| --- | --- |

b)

galīgajām OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.1. punkta A11/1. tabulā.

12.2.4.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, no 2018. gada 1. septembra attiecībā uz M vai N1 kategorijas (I klase) transportlīdzekļiem un no 2019. gada 1. septembra attiecībā uz N1 kategorijas (II vai III klase) un N2 kategorijas transportlīdzekļiem, piešķir EEK apstiprinājumu jauniem transportlīdzekļiem tikai tad, ja tie atbilst:

| a) | I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un |
| --- | --- |

a)

I tipa testa robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un

| b) | galīgajām OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.1. punkta A11/1. tabulā. |
| --- | --- |

b)

galīgajām OBD robežvērtībām šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2.1. punkta A11/1. tabulā.

12.3.   Īpaši noteikumi

12.3.1.   Nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus, drīkst turpināt piešķirt apstiprinājumu tādiem transportlīdzekļiem, kuri atbilst jebkurām iepriekšējām grozījumu sērijām vai jebkurā mērā šiem noteikumiem, ja transportlīdzekļi ir paredzēti pārdošanai vai eksportam uz valstīm, kas saistītās prasības piemēro savos valsts tiesību aktos.

13.   PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU ATBILDĪGO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE UN TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMS UN ADRESE

1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kuri atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, apstiprinājuma, tā paplašināšanas, atteikuma vai atsaukuma piešķiršanu un kuriem jānosūta citās valstīs izdota apstiprinājuma, tā paplašinājuma, atteikuma vai atsaukuma veidlapa.

---

(1)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Apstiprinājums A ir anulēts. Šo noteikumu 05. grozījumu sērija paredz aizliegumu izmantot svinu saturošu benzīnu.

(3)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

(4)  1958. gada Nolīguma pušu pazīšanas numuri ir norādīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – 3. pielikums, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(5)  Apvienojot divu degvielu transportlīdzekli ar maināmas degvielas transportlīdzekli, piemēro abas testu prasības.

(6)  Šis ir pagaidu noteikums; turpmākās prasības biodīzeļdegvielai tiks ierosinātas vēlāk.

(7)  Testu veic abām degvielām. Jāizmanto E75 testa etalondegviela, kas norādīta 10. pielikumā.

(8)  Ja transportlīdzekli darbina ar ūdeņradi, nosaka tikai NOx emisijas.

(9)  Etalondegviela ir “ūdeņradis iekšdedzes motoriem”, kā norādīts 10a. pielikumā.

(10)  Dzirksteļaizdedzes cieto daļiņu masas un skaita robežvērtības transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoriem, tostarp hibrīdiem transportlīdzekļiem, piemēro tikai transportlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.

(11)  Pēc ražotāja izvēles transportlīdzekļus ar dzirksteļaizdedzes un kompresijaizdedzes motoriem var testēt, attiecīgi izmantojot E5 vai E10 un B5 vai B7 degvielu. Tomēr

| — | ne vēlāk kā sešpadsmit mēnešus pēc 12.2.1. punktā noteiktajiem datumiem jauni tipa apstiprinājumi jāveic, izmantojot tikai E10 un B7 degvielu; |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā sešpadsmit mēnešus pēc 12.2.1. punktā noteiktajiem datumiem jauni tipa apstiprinājumi jāveic, izmantojot tikai E10 un B7 degvielu;

| — | ne vēlāk kā sākot ar datumiem, kas norādīti 12.2.4. punktā, visi jaunie transportlīdzekļi jāapstiprina, izmantojot E10 un B7 degvielu. |
| --- | --- |

—

ne vēlāk kā sākot ar datumiem, kas norādīti 12.2.4. punktā, visi jaunie transportlīdzekļi jāapstiprina, izmantojot E10 un B7 degvielu.

(12)  Dzirksteļaizdedzes cieto daļiņu masas un skaita robežvērtības piemēro tikai transportlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem.

(13)  Trīs gadu periodā no datumiem, kas norādīti šo noteikumu 12.2.1. un 12.2.2. punktā attiecīgi jauniem tipa apstiprinājumiem un jauniem transportlīdzekļiem, PI tiešās iesmidzināšanas transportlīdzekļiem pēc ražotāja izvēles piemēro emitēto daļiņu skaita robežvērtību 6,0 × 1012 #/km.

---

1. papildinājums

Ražošanas atbilstības prasību pārbaudes procedūra, ja ražotāja norādītā ražojumu standartnovirze ir apmierinoša

1.   Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pārbaudītu ražošanas atbilstību I tipa testam, ja ražotāja ražošanas standartnovirze ir apmierinoša.

2.   Ja minimālais parauga apjoms ir 3 vienības, paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), savukārt iespējamība, ka partiju pieņems ar 65 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,l (patērētāja risks = 10 %).

3.   Katram šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā minētajam piesārņotājam izmanto šādu procedūru (skatīt 2. attēlu šo noteikumu 8.2. punktā).

Kur:

| L | = | piesārņotāja robežvērtības naturālais logaritms, |
| --- | --- | --- |
| xi | = | transportlīdzekļa mērījuma vērtības parauga i naturālais logaritms, |
| s | = | aplēstā ražošanas standartnovirze (pēc mērījumu naturālajiem logaritmiem), |
| n | = | konkrētā parauga lielums. |

L

=

piesārņotāja robežvērtības naturālais logaritms,

xi

=

transportlīdzekļa mērījuma vērtības parauga i naturālais logaritms,

s

=

aplēstā ražošanas standartnovirze (pēc mērījumu naturālajiem logaritmiem),

n

=

konkrētā parauga lielums.

4.   Attiecībā uz paraugu aprēķina testa statistiku, nosakot standartnoviržu summu no robežvērtības, un to definē šādi:

Formula

5.   Tad:

| 5.1. | ja testa statistika ir lielāka par izturēta testa vērtību App1/1. tabulā dotajam paraugu apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju tests ir izturēts; |
| --- | --- |

5.1.

ja testa statistika ir lielāka par izturēta testa vērtību App1/1. tabulā dotajam paraugu apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju tests ir izturēts;

| 5.2. | ja testa statistika nepārsniedz vērtību lēmumam par neizturētu testu App1/1. tabulā dotajam paraugu apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju tests nav izturēts; citādā gadījumā testē papildu transportlīdzekli un paraugu izlasei veic atkārtotu aprēķinu ar paraugu apjomu, kas ir par vienu vienību lielāks.

  App1/1. tabula


  Izturēta testa vērtības paraugu apjomiem








  Testēto transportlīdzekļu kumulatīvs skaits (konkrētā parauga apjoms) | Robežvērtība lēmumam par izturētu testu | Robežvērtība lēmumam par neizturētu testu |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 | 3,327 | – 4,724 |
| 4 | 3,261 | – 4,79 |
| 5 | 3,195 | – 4,856 |
| 6 | 3,129 | – 4,922 |
| 7 | 3,063 | – 4,988 |
| 8 | 2,997 | – 5,054 |
| 9 | 2,931 | – 5,12 |
| 10 | 2,865 | – 5,185 |
| 11 | 2,799 | – 5,251 |
| 12 | 2,733 | – 5,317 |
| 13 | 2,667 | – 5,383 |
| 14 | 2,601 | – 5,449 |
| 15 | 2,535 | – 5,515 |
| 16 | 2,469 | – 5,581 |
| 17 | 2,403 | – 5,647 |
| 18 | 2,337 | – 5,713 |
| 19 | 2,271 | – 5,779 |
| 20 | 2,205 | – 5,845 |
| 21 | 2,139 | – 5,911 |
| 22 | 2,073 | – 5,977 |
| 23 | 2,007 | – 6,043 |
| 24 | 1,941 | – 6,109 |
| 25 | 1,875 | – 6,175 |
| 26 | 1,809 | – 6,241 |
| 27 | 1,743 | – 6,307 |
| 28 | 1,677 | – 6,373 |
| 29 | 1,611 | – 6,439 |
| 30 | 1,545 | – 6,505 |
| 31 | 1,479 | – 6,571 |
| 32 | – 2,112 | – 2,112 |

5.2.

ja testa statistika nepārsniedz vērtību lēmumam par neizturētu testu App1/1. tabulā dotajam paraugu apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju tests nav izturēts; citādā gadījumā testē papildu transportlīdzekli un paraugu izlasei veic atkārtotu aprēķinu ar paraugu apjomu, kas ir par vienu vienību lielāks.

App1/1. tabula

Izturēta testa vērtības paraugu apjomiem

Testēto transportlīdzekļu kumulatīvs skaits (konkrētā parauga apjoms)

Robežvērtība lēmumam par izturētu testu

Robežvērtība lēmumam par neizturētu testu

3

3,327

– 4,724

4

3,261

– 4,79

5

3,195

– 4,856

6

3,129

– 4,922

7

3,063

– 4,988

8

2,997

– 5,054

9

2,931

– 5,12

10

2,865

– 5,185

11

2,799

– 5,251

12

2,733

– 5,317

13

2,667

– 5,383

14

2,601

– 5,449

15

2,535

– 5,515

16

2,469

– 5,581

17

2,403

– 5,647

18

2,337

– 5,713

19

2,271

– 5,779

20

2,205

– 5,845

21

2,139

– 5,911

22

2,073

– 5,977

23

2,007

– 6,043

24

1,941

– 6,109

25

1,875

– 6,175

26

1,809

– 6,241

27

1,743

– 6,307

28

1,677

– 6,373

29

1,611

– 6,439

30

1,545

– 6,505

31

1,479

– 6,571

32

– 2,112

– 2,112

---

2. papildinājums

Ražošanas atbilstības prasību pārbaudes procedūra, ja ražotāja norādītā ražojumu standartnovirze ir neapmierinoša vai nav pieejama

1.   Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, ko piemēro, lai pārbaudītu ražošanas atbilstību I tipa testa prasībām, ja ražotāja sniegtie pierādījumi par ražošanas standartnovirzi ir neapmierinoši vai nav pieejami.

2.   Ja minimālais parauga apjoms ir 3 vienības, atlases procedūra ir noteikta tā, ka iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), savukārt iespējamība, ka partiju pieņems ar 65 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,l (patērētāja risks = 10 %).

3.   Piesārņotāju mērījumi, kas aprakstīti šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā, uzskatāmi par logaritmiski normālsadalītiem, un tos vispirms konvertē, izmantojot to naturālos logaritmus. Ar m0 un m attiecīgi apzīmē minimālo un maksimālo parauga lielumu (m0 = 3 un m = 32) un ar n apzīmē konkrētā parauga lielumu.

4.   Ja mērījumu sērijā naturālais logaritms ir x1, x2 ..., xi un L ir piesārņotāja robežvērtības naturālais logaritms, tad:

d1 = x1 – L

Formula

kā arī

Formula

5.   Noteikumu App2/1. tabulā dotas lēmuma par testa izturēšanu (An) un neizturēšanu (Bn) skaitliskās vērtības attiecībā pret konkrētā parauga lielumu. Testa statistika ir attiecība Formula, un, lai noteiktu, vai sērija ir izturējusi vai nav izturējusi testu, to izmanto šādi:

attiecībā uz mo ≤ n ≤ m

| i) | sērija ir testu izturējusi, ja |
| --- | --- |

i)

Formula

| ii) | sērija nav testu izturējusi, ja |
| --- | --- |

ii)

Formula

| iii) | veic vēl vienu mērījumu, ja |
| --- | --- |

iii)

Formula

6.   Piezīmes

Šādas rekursīvas formulas ir noderīgas testa statistikas secīgo vērtību uzskaitei:

Formula

Formula

Formula

App2/1. tabula

Minimālais parauga apjoms = 3

| Parauga apjoms
  (n) | Robežvērtības lēmumam par izturētu testu
  (An) | Robežvērtības lēmumam par neizturētu testu
  (Bn) |
| --- | --- | --- |
| 3 | – 0,80381 | 16,64743 |
| 4 | – 0,76339 | 7,68627 |
| 5 | – 0,72982 | 4,67136 |
| 6 | – 0,69962 | 3,25573 |
| 7 | – 0,67129 | 2,45431 |
| 8 | – 0,64406 | 1,94369 |
| 9 | – 0,61750 | 1,59105 |
| 10 | – 0,59135 | 1,33295 |
| 11 | – 0,56542 | 1,13566 |
| 12 | – 0,53960 | 0,97970 |
| 13 | – 0,51379 | 0,85307 |
| 14 | – 0,48791 | 0,74801 |
| 15 | – 0,46191 | 0,65928 |
| 16 | – 0,43573 | 0,58321 |
| 17 | – 0,40933 | 0,51718 |
| 18 | – 0,38266 | 0,45922 |
| 19 | – 0,35570 | 0,40788 |
| 20 | – 0,32840 | 0,36203 |
| 21 | – 0,30072 | 0,32078 |
| 22 | – 0,27263 | 0,28343 |
| 23 | – 0,24410 | 0,24943 |
| 24 | – 0,21509 | 0,21831 |
| 25 | – 0,18557 | 0,18970 |
| 26 | – 0,15550 | 0,16328 |
| 27 | – 0,12483 | 0,13880 |
| 28 | – 0,09354 | 0,11603 |
| 29 | – 0,06159 | 0,09480 |
| 30 | – 0,02892 | 0,07493 |
| 31 | 0,00449 | 0,05629 |
| 32 | 0,03876 | 0,03876 |

Parauga apjoms

(n)

Robežvērtības lēmumam par izturētu testu

(An)

Robežvērtības lēmumam par neizturētu testu

(Bn)

3

– 0,80381

16,64743

4

– 0,76339

7,68627

5

– 0,72982

4,67136

6

– 0,69962

3,25573

7

– 0,67129

2,45431

8

– 0,64406

1,94369

9

– 0,61750

1,59105

10

– 0,59135

1,33295

11

– 0,56542

1,13566

12

– 0,53960

0,97970

13

– 0,51379

0,85307

14

– 0,48791

0,74801

15

– 0,46191

0,65928

16

– 0,43573

0,58321

17

– 0,40933

0,51718

18

– 0,38266

0,45922

19

– 0,35570

0,40788

20

– 0,32840

0,36203

21

– 0,30072

0,32078

22

– 0,27263

0,28343

23

– 0,24410

0,24943

24

– 0,21509

0,21831

25

– 0,18557

0,18970

26

– 0,15550

0,16328

27

– 0,12483

0,13880

28

– 0,09354

0,11603

29

– 0,06159

0,09480

30

– 0,02892

0,07493

31

0,00449

0,05629

32

0,03876

0,03876

---

3. papildinājums

Atbilstības ekspluatācijā pārbaude

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir izklāstīti šo noteikumu 9.3. un 9.4. punktā minētie kritēriji attiecībā uz transportlīdzekļu atlasi testēšanai un procedūrām, lai kontrolētu atbilstību ekspluatācijā.

2.   ATLASES KRITĒRIJI

Kritēriji izvēlētā transportlīdzekļa pieņemšanai attiecībā uz izpūtēja emisijām ir noteikti šī papildinājuma 2.1.–2.8. punktā un attiecībā uz IUPRM ir noteikti šī papildinājuma 2.1.–2.5. punktā. Informāciju apkopo transportlīdzekļa apskatē un intervijā ar īpašnieku/ transportlīdzekļa vadītāju.

2.1.   Transportlīdzeklim jāatbilst tādam transportlīdzekļa tipam, kas ir apstiprināts ar šiem noteikumiem un uz kuru attiecas atbilstības sertifikāts saskaņā ar 1958. gada nolīgumu. Tam jābūt reģistrētam un izmantotam kādas nolīguma puses valstī.

2.2.   Transportlīdzeklim ir jābūt ekspluatētam vismaz 15 000 km vai 6 mēnešus, atkarībā no tā, kas ir sasniegts vēlāk, un ne vairāk kā 100 000 km vai 5 gadus, atkarībā no tā, kas tiek sasniegts agrāk.

2.2.1.   IUPRM pārbaudei testa izlasē iekļauj tikai transportlīdzekļus:

| a) | kas ir savākuši pietiekamus transportlīdzekļa ekspluatācijas datus kontrolierīces testam.
  Attiecībā uz kontrolierīcēm, kurām saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.6.1. punktu jāsasniedz noteikts ekspluatācijas kontrolierīces veiktspējas koeficients, jāfiksē un jāziņo koeficienta dati. Pietiekami transportlīdzekļa darbības dati jāsaprot šādi: saucējs atbilst turpmāk minētajiem kritērijiem. Saucējam, kā paredzēts šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.3. un 7.5. punktā, lai to pārbaudītu kontrolierīce, jābūt vienādam ar vai lielākam par vienu no šādām vērtībām:






  i) | 75 – iztvaikošanas sistēmu kontrolierīcēm, sekundāras gaisa sistēmas kontrolierīcēm un kontrolierīcēm, kurās lieto palielinātu saucēju atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.3.2. punkta a), b) vai c) apakšpunktam (piem., aukstās iedarbināšanas kontrolierīces, gaisa kondicionēšanas sistēmas kontrolierīces utt.); vai |
| --- | --- | --- |

a)

kas ir savākuši pietiekamus transportlīdzekļa ekspluatācijas datus kontrolierīces testam.

Attiecībā uz kontrolierīcēm, kurām saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.6.1. punktu jāsasniedz noteikts ekspluatācijas kontrolierīces veiktspējas koeficients, jāfiksē un jāziņo koeficienta dati. Pietiekami transportlīdzekļa darbības dati jāsaprot šādi: saucējs atbilst turpmāk minētajiem kritērijiem. Saucējam, kā paredzēts šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.3. un 7.5. punktā, lai to pārbaudītu kontrolierīce, jābūt vienādam ar vai lielākam par vienu no šādām vērtībām:

i)

75 – iztvaikošanas sistēmu kontrolierīcēm, sekundāras gaisa sistēmas kontrolierīcēm un kontrolierīcēm, kurās lieto palielinātu saucēju atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.3.2. punkta a), b) vai c) apakšpunktam (piem., aukstās iedarbināšanas kontrolierīces, gaisa kondicionēšanas sistēmas kontrolierīces utt.); vai

| ii) | 25 – cieto daļiņu filtru kontrolierīcēm un oksidēšanās katalizatoru kontrolierīcēm, kurās lieto palielinātu saucēju atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.3.2. punkta d) apakšpunktam; vai |
| --- | --- |

ii)

25 – cieto daļiņu filtru kontrolierīcēm un oksidēšanās katalizatoru kontrolierīcēm, kurās lieto palielinātu saucēju atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.3.2. punkta d) apakšpunktam; vai

| iii) | 150 – katalizatora, skābekļa devēja, EGR sistēmas, VVT sistēmas un visu pārējo sastāvdaļu kontrolierīcēm; |
| --- | --- |

iii)

150 – katalizatora, skābekļa devēja, EGR sistēmas, VVT sistēmas un visu pārējo sastāvdaļu kontrolierīcēm;

| b) | kuriem nav veiktas nesankcionētas manipulācijas vai kuri nav aprīkoti ar papildu vai modificētām detaļām, kā rezultātā OBD sistēma neatbilstu šo noteikumu 11. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

b)

kuriem nav veiktas nesankcionētas manipulācijas vai kuri nav aprīkoti ar papildu vai modificētām detaļām, kā rezultātā OBD sistēma neatbilstu šo noteikumu 11. pielikuma prasībām.

2.3.   Ir jābūt tehnisko apkopju reģistrējumam, kas parāda, ka transportlīdzeklis ir pienācīgi uzturēts, piemēram, tam ir veikta apkope saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.

2.4.   Transportlīdzeklim nedrīkst būt pazīmju, ka tas ir izmantots nesaudzīgi (piemēram, pārmērīgi ātra braukšana, pārslodze, nepareizas degvielas lietošana vai cita nepareiza izmantošana), vai citiem faktoriem (piemēram, nesankcionētas manipulācijas), kas varētu ietekmēt emisiju rādītājus. Ņem vērā datorā saglabāto kļūdas kodu un nobraukuma informāciju. Transportlīdzekli nedrīkst izvēlēties testēšanai, ja datorā uzglabātā informācija uzrāda, ka šis transportlīdzeklis ir darbināts pēc kļūdas koda reģistrācijas un tam pietiekami drīz nav veikts remonts.

2.5.   Motoram vai transportlīdzeklim nedrīkst būt veikts neatļauts būtisks remonts.

2.6.   No transportlīdzekļa degvielas tvertnes ņemtā degvielas parauga svina saturam un sēra saturam jāatbilst spēkā esošajiem standartiem, un nav pieļaujamas nepareizas degvielas izmantošanas pazīmes. Var veikt testus izplūdes caurulē utt.

2.7.   Nedrīkst būt tādu problēmu pazīmju, kas varētu apdraudēt laboratorijas darbinieku drošību.

2.8.   Visām transportlīdzekļa pretpiesārņošanas sistēmas sastāvdaļām jāatbilst piemērojamam tipa apstiprinājumam.

3.   DIAGNOSTIKA UN TEHNISKĀ APKOPE

Pirms izplūdes gāzu emisijas mērījuma transportlīdzekļiem, kas ir pieņemti testēšanai, saskaņā ar šī papildinājuma 3.1.–3.8. punktā noteikto procedūru veic diagnostiku un nepieciešamo tehnisko apkopi.

3.1.   Jāveic šādas pārbaudes: gaisa filtru, visu piedziņas siksnu, visu šķidrumu līmeņu, radiatora vāka, visu vakuuma cauruļu pārbaude un ar pretpiesārņošanas sistēmu saistīta vadojuma integritātes pārbaude, aizdedzes, degvielas mērīšanas un pretpiesārņošanas iekārtas sastāvdaļu pārbaude attiecībā uz nepareizu regulējumu un/vai nesankcionētām manipulācijām. Visas neatbilstības reģistrē.

3.2.   Jāpārbauda OBD sistēmas pienācīga darbība. Jāreģistrē jebkādi darbības traucējumu rādījumi OBD atmiņā un jāveic nepieciešamais remonts. Ja OBD nepareizas darbības indikators reģistrē darbības traucējumu iepriekšējās sagatavošanas ciklā, kļūdu var noteikt un labot. Testu var atkārtot un izmantot saremontētā transportlīdzekļa rezultātus.

3.3.   Jāpārbauda aizdedzes sistēma un jāaizstāj bojātās detaļas, piemēram, aizdedzes sveces, vadi u. c.

3.4.   Jāpārbauda kompresija. Ja rezultāti ir neapmierinoši, transportlīdzekli noraida.

3.5.   Jāpārbauda motora parametri salīdzinājumā ar ražotāja specifikācijām un nepieciešamības gadījumā tie jānoregulē.

3.6.   Ja transportlīdzekļa nobraukums ir 800 km robežās no plānotās tehniskās apkopes, jāveic tehniskā apkope saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Neatkarīgi no odometra nolasījuma pēc ražotāja pieprasījuma var nomainīt eļļas un gaisa filtru.

3.7.   Pēc transportlīdzekļa pieņemšanas degviela jāaizstāj ar atbilstīgu emisiju testa etalondegvielu, izņemot gadījumus, kad ražotājs piekrīt pārdošanā esošas degvielas izmantošanai.

3.8.   Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar šo noteikumu 2.20. punktā aprakstītajām periodiski reģenerējošajām sistēmām, pārbauda, vai netuvojas reģenerācijas periods. (Ražotājam jādod iespēja to apstiprināt.)

3.8.1.   Šādā gadījumā ar transportlīdzekli jābrauc, līdz reģenerācija tiek pabeigta. Ja reģenerācija sāk notikt emisiju mērīšanas laikā, jāveic vēl viens tests, lai pārliecinātos, ka reģenerācija ir pabeigta. Veic pilnīgu jaunu testu un pirmā un otrā testa rezultātus neņem vērā.

3.8.2.   Šī papildinājuma 3.8.1. punktā noteiktajam ir šāda alternatīva: ja transportlīdzeklim tuvojas reģenerācija, ražotājs drīkst pieprasīt, lai tiktu veikts īpašs sagatavošanas cikls (piem., tas var ietvert lielu ātrumu, braukšanu ar lielu noslodzi), lai nodrošinātu reģenerāciju.

Ražotājs var pieprasīt testa veikšanu uzreiz pēc reģenerācijas vai pēc ražotāja norādīta iepriekšējas sagatavošanas cikla un normāla pirmstesta sagatavošanas.

4.   TESTĒŠANA EKSPLUATĀCIJĀ

4.1.   Ja transportlīdzekļi jāpārbauda, emisijas testus saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu veic iepriekš sagatavotiem transportlīdzekļiem, kas atlasīti saskaņā ar šī papildinājuma 2. un 3. punkta prasībām. Iepriekšējas sagatavošanas cikli papildus šo noteikumu 4.a pielikuma 6.3. punktā minētajiem cikliem ir pieļaujami tikai tad, ja tie ir reprezentatīvi parastai braukšanai.

4.2.   Ar OBD sistēmu aprīkotiem transportlīdzekļiem var pārbaudīt pienācīgu nepareizas darbības rādījuma funkcionalitāti ekspluatācija u. c. attiecībā uz emisiju līmeņiem (piem., šo noteikumu 11. pielikumā noteiktās nepareizas darbības rādījuma robežas) apstiprināta tipa specifikācijām.

4.3.   OBD sistēmu var pārbaudīt, piemēram, attiecībā uz emisiju līmeņiem, kas pārsniedz piemērojamās robežvērtības, bet darbības traucējums netiek uzrādīts, darbības traucējumu norāžu sistemātisku kļūdainu aktivāciju un kļūdainu vai nolietotu sastāvdaļu noteikšanu OBD sistēmā.

4.4.   Ja sastāvdaļa vai sistēma bez OBD uzrādīta nepareizas darbības rādījuma darbojas veidā, kāds nav ietverts tipa apstiprinājuma sertifikāta informācijā un/vai šāda transportlīdzekļa tipa informācijas dokumentos un šāda novirze nav atļauta ar 1958. gada nolīgumu, sastāvdaļu vai sistēmu nedrīkst aizstāt pirms emisiju testa, izņemot gadījumus, kad uzskata, ka sastāvdaļai vai sistēmai ir veiktas nesankcionētas manipulācijas vai tā izmantota nepareizi tā, ka OBD nenosaka radušos nepareizu darbību.

5.   EMISIJAS TESTA REZULTĀTU IZVĒRTĒŠANA

5.1.   Testa rezultātus iesniedz izvērtēšanas procedūrai saskaņā ar šo noteikumu 4. papildinājumu.

5.2.   Testa rezultātus nereizina ar pasliktināšanās koeficientiem.

5.3.   Šo noteikumu 2.20. punktā aprakstīto periodiski reģenerējošo sistēmu gadījumā testa rezultātu reizina ar koeficientu Ki, kurš aprēķināts laikā, kad tika piešķirts tipa apstiprinājums.

6.   NOVĒRŠANAS PASĀKUMU PLĀNS

6.1.   Tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa ražotājam iesniegt novēršanas pasākumu plānu neatbilstības novēršanai, ja konstatē, ka:

6.1.1.   attiecībā uz izpūtēja emisijām vairāk nekā viens transportlīdzeklis ir pārliecīgas emisijas avots, kas atbilst kādam no šādiem kritērijiem:

| a) | atbilst šo noteikumu 4. papildinājuma 3.2.2. punkta nosacījumiem, un gan tipa apstiprinātāja iestāde, gan ražotājs atzīst vienu un to pašu pārmērīgas emisijas cēloni; vai |
| --- | --- |

a)

atbilst šo noteikumu 4. papildinājuma 3.2.2. punkta nosacījumiem, un gan tipa apstiprinātāja iestāde, gan ražotājs atzīst vienu un to pašu pārmērīgas emisijas cēloni; vai

| b) | atbilst šo noteikumu 4. papildinājuma 3.2.3. punkta nosacījumiem, un tipa apstiprinātāja iestāde ir noteikusi vienu un to pašu pārmērīgas emisijas cēloni. |
| --- | --- |

b)

atbilst šo noteikumu 4. papildinājuma 3.2.3. punkta nosacījumiem, un tipa apstiprinātāja iestāde ir noteikusi vienu un to pašu pārmērīgas emisijas cēloni.

Tipa apstiprinātājai iestādei jāpieprasa ražotājam iesniegt plānu, kas paredz pasākumus stāvokļa labošanai, lai novērstu neatbilstību.

6.1.2.   Attiecībā uz noteiktas M kontrolierīces IUPRM testa paraugā, kura apjomu nosaka saskaņā ar šo noteikumu 9.3.5. punktu, izpildās šādi statistikas nosacījumi:

| a) | transportlīdzekļiem, kas atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.5. punktam apstiprināti ar koeficientu 0,1, no transportlīdzekļiem iegūtie dati rāda, ka testa paraugā vismaz vienas M kontrolierīces vidējais veiktspējas ekspluatācijā koeficients ir mazāks par 0,1 vai ka 66 % vai vairāk transportlīdzekļiem testa paraugā ekspluatācijas kontrolierīces veiktspējas koeficients ekspluatācijā ir mazāks par 0,1; |
| --- | --- |

a)

transportlīdzekļiem, kas atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.5. punktam apstiprināti ar koeficientu 0,1, no transportlīdzekļiem iegūtie dati rāda, ka testa paraugā vismaz vienas M kontrolierīces vidējais veiktspējas ekspluatācijā koeficients ir mazāks par 0,1 vai ka 66 % vai vairāk transportlīdzekļiem testa paraugā ekspluatācijas kontrolierīces veiktspējas koeficients ekspluatācijā ir mazāks par 0,1;

| b) | transportlīdzekļiem, kas atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. punktam apstiprināti ar pilniem koeficientiem, no transportlīdzekļa iegūtie dati rāda, ka testa paraugā vismaz vienas M kontrolierīces vidējais veiktspējas ekspluatācijā koeficients ir mazāks par testa Testmin(M) vērtību vai ka 66 % vai vairāk transportlīdzekļiem testa paraugā veiktspējas koeficients ekspluatācijā ir mazāks par testa Testmin(M) vērtību.
  Testa Testmin(M) vērtība ir:






  i) | 0,230, ja M kontrolierīces veiktspējas koeficientam ekspluatācijā ir jābūt 0,26; |
| --- | --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kas atbilstīgi šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. punktam apstiprināti ar pilniem koeficientiem, no transportlīdzekļa iegūtie dati rāda, ka testa paraugā vismaz vienas M kontrolierīces vidējais veiktspējas ekspluatācijā koeficients ir mazāks par testa Testmin(M) vērtību vai ka 66 % vai vairāk transportlīdzekļiem testa paraugā veiktspējas koeficients ekspluatācijā ir mazāks par testa Testmin(M) vērtību.

Testa Testmin(M) vērtība ir:

i)

0,230, ja M kontrolierīces veiktspējas koeficientam ekspluatācijā ir jābūt 0,26;

| ii) | 0,460, ja M kontrolierīces veiktspējas koeficientam ekspluatācijā ir jābūt 0,52; |
| --- | --- |

ii)

0,460, ja M kontrolierīces veiktspējas koeficientam ekspluatācijā ir jābūt 0,52;

| iii) | 0,297, ja M kontrolierīces veiktspējas koeficientam ekspluatācijā ir jābūt 0,336; |
| --- | --- |

iii)

0,297, ja M kontrolierīces veiktspējas koeficientam ekspluatācijā ir jābūt 0,336;

saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7.1.4. punktu.

6.2.   Novēršanas pasākumu plānu tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz ne vēlāk kā 60 darbdienu laikā pēc šī papildinājuma 6.1. punktā minētā paziņojuma dienas. Tipa apstiprinātāja iestāde 30 darbdienu laikā apstiprina novēršanas pasākumu plānu vai to noraida. Tomēr, ja ražotājs kompetentajai tipa apstiprinātājai iestādei var pierādīt, ka ir nepieciešams ilgāks laiks, lai izmeklētu neatbilstību un lai iesniegtu novēršanas pasākumu plānu, piešķir termiņa pagarinājumu.

6.3.   Novēršanas pasākumus piemēro visiem transportlīdzekļiem, kurus, visticamāk, ietekmējis attiecīgais defekts. Ir jāizvērtē nepieciešamība grozīt tipa apstiprinājuma dokumentus.

6.4.   Ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz visu paziņojumu dokumentu kopijas saistībā ar novēršanas pasākumu plānu un reģistrē atsaukšanas kampaņas pasākumus, kā arī sniedz tai regulārus ziņojumus par situāciju.

6.5.   Novēršanas pasākumu plānā iekļauj prasības, kas noteiktas šī papildinājuma 6.5.1.– 6.5.11. punktā. Ražotājam novēršanas pasākumu plānam jāpiešķir īpašs nosaukums vai numurs.

6.5.1.   Katra novēršanas pasākumu plānā ietvertā transportlīdzekļa tipa apraksts.

6.5.2.   Apraksts par īpašajām modifikācijām, izmaiņām, remontu, labojumiem, pielāgojumiem vai citām izmaiņām, kas veicamas, lai transportlīdzeklis kļūtu atbilstīgs, tostarp īss datu un tehnisko pētījumu apkopojums, kas apstiprina ražotāja lēmumu attiecībā uz īpašiem pasākumiem, kas veicami, lai novērstu neatbilstību.

6.5.3.   Metodes, ar kādu ražotājs informē transportlīdzekļu īpašniekus, apraksts.

6.5.4.   Atbilstīgas tehniskās apkopes vai izmantošanas apraksts (ja tāds ir), kuru ražotājs paredz kā nosacījumu, lai varētu tikt veikts remonts novēršanas pasākumu ietvaros, un ražotāja paskaidrojums par iemesliem šādu nosacījumu noteikšanai. Tehniskās apkopes vai izmantošanas nosacījumus var noteikt tikai tad, ja tie skaidri attiecas uz neatbilstību un novēršanas pasākumiem.

6.5.5.   Procedūras apraksts, kas jāievēro transportlīdzekļu īpašniekiem, lai saņemtu neatbilstības novēršanu. Tajā jāiekļauj datums, pēc kura var veikt novēršanas pasākumus, paredzamais laiks, kas nepieciešams darbnīcai, lai veiktu remontu, un vietas, kur to var veikt. Remonts jāveic pienācīgā laika posmā pēc transportlīdzekļa piegādes.

6.5.6.   Transportlīdzekļa īpašniekam nosūtītās informācijas kopija.

6.5.7.   Īss tās sistēmas apraksts, ko ražotājs izmanto, lai nodrošinātu tādu sastāvdaļu vai sistēmu pienācīgu krājumu, lai varētu tikt veikti novēršanas pasākumi. Jānorāda, kad būs pietiekams atbilstīgo sastāvdaļu vai sistēmu daudzums, lai uzsāktu kampaņu.

6.5.8.   Visu to instrukciju kopija, kuras nosūtāmas personām, kas veiks remontu.

6.5.9.   Apraksts par ierosināto novēršanas pasākumu ietekmi uz katra transportlīdzekļa tipa emisijām, degvielas patēriņu, braukšanas īpašībām un drošību, kas ietverts novēršanas pasākumu plānā, kopā ar datiem, tehnisko izpēti u. c., kas pamato šos secinājumus.

6.5.10.   Jebkura cita informācija, ziņojumi vai dati, ko tipa apstiprinātāja iestāde var pamatoti noteikt kā nepieciešamus, lai novērtētu novēršanas pasākumu plānu.

6.5.11.   Ja novēršanas pasākumu plāns ietver atsaukšanu, tipa apstiprinātājai iestādei ir jāiesniedz remonta dokumentēšanas metodes apraksts. Ja izmanto marķējumu, jāiesniedz tā paraugs.

6.6.   Ražotājam var pieprasīt veikt pamatoti plānotus un nepieciešamus testus sastāvdaļām un transportlīdzekļiem, kuriem veiktas ierosinātās izmaiņas, remonts vai modifikācija, lai tādējādi pierādītu izmaiņu, remonta vai modifikāciju efektivitāti.

6.7.   Ražotājam ir pienākums reģistrēt ikvienu transportlīdzekli, kas ir atsaukts vai remontēts, un darbnīcu, kurā veikts remonts. Tipa apstiprinātājai iestādei pēc pieprasījuma ir jābūt piekļuvei šim reģistram piecus gadus pēc novēršanas pasākumu plāna ieviešanas.

6.8.   Remontu un/vai modifikāciju, vai jauna aprīkojuma pievienošanu reģistrē sertifikātā, ko ražotājs izsniedz transportlīdzekļa īpašniekam.

---

4. papildinājums

Statistiskā procedūra atbilstības ekspluatācijā testēšanai attiecībā uz izpūtēja emisijām

1.   Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, kas jāizmanto, lai pārbaudītu atbilstības ekspluatācijā prasības I tipa testam.

2.   Jāievēro divas dažādas procedūras:

| a) | viena attiecībā uz transportlīdzekļiem paraugā, kuru defekti saistībā ar emisijām rada pārliecīgas novirzes rezultātos (šī papildinājuma 3. punkts); |
| --- | --- |

a)

viena attiecībā uz transportlīdzekļiem paraugā, kuru defekti saistībā ar emisijām rada pārliecīgas novirzes rezultātos (šī papildinājuma 3. punkts);

| b) | otra attiecībā uz kopējo paraugu (šī papildinājuma 4. punkts). |
| --- | --- |

b)

otra attiecībā uz kopējo paraugu (šī papildinājuma 4. punkts).

3.   Procedūra, kas jāievēro, ja izlasē ir transportlīdzekļi, kuri ir pārliecīgas emisijas avoti

3.1.   Ja minimālais parauga apjoms ir trīs vienības, bet maksimālais parauga apjoms ir noteikts ar 4. punktā minēto procedūru, pēc nejaušības principa no parauga izraugās transportlīdzekli un izmēra reglamentēto piesārņotāju emisiju apjomu, lai noteiktu, vai transportlīdzeklis ir pārliecīgas emisijas avots.

3.2.   Transportlīdzekli uzskata par pārliecīgas emisijas avotu, ja izpildās šī papildinājuma 3.2.1. punkta nosacījumi.

3.2.1.   Ja transportlīdzekļa tips ir apstiprināts saskaņā ar robežvērtībām, kas paredzētas šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā, par pārliecīgas emisijas avotu uzskata transportlīdzekli, kam jebkuram reglamentētam piesārņotājam piemērojamā robežvērtība ir pārsniegta 1,5 reizes.

3.2.2.   Īpašs gadījums, kad saskaņā ar mērījumiem jebkura reglamentētā piesārņotāja emisijas līmenis transportlīdzeklim ir “starpzonā” (1).

3.2.2.1.   Ja transportlīdzeklis atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, nosaka pārmērīgas emisijas iemeslu un no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli.

3.2.2.2.   Ja šī punkta nosacījumiem atbilst vairāk nekā viens transportlīdzeklis, tipa apstiprinātāja iestāde un ražotājs nosaka, vai abu transportlīdzekļu pārmērīgās emisijas cēlonis sakrīt.

3.2.2.2.1.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde un ražotājs vienojas, ka abu transportlīdzekļu pārmērīgās emisijas cēlonis ir viens un tas pats, paraugs testu nav izturējis, un ražotājs iesniedz novēršanas pasākumu plānu, kā izklāstīts šo noteikumu 3. papildinājuma 6. punktā.

3.2.2.2.2.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde un ražotājs nespēj vienoties par atsevišķa transportlīdzekļa pārmērīgās emisijas cēloni vai par cēloņu sakritību vairāk nekā vienam transportlīdzeklim, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad ir sasniegts parauga maksimālais apjoms.

3.2.2.3.   Ja atklāj, ka tikai viens transportlīdzeklis atbilst šī punkta nosacījumiem, vai ja ir atklāti vairāki transportlīdzekļi un tipa apstiprinātāja iestāde un ražotājs vienojas, ka cēloņi ir dažādi, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad ir sasniegts parauga maksimālais apjoms.

3.2.2.4.   Ja ir sasniegts parauga maksimālais apjoms un ne vairāk kā viens transportlīdzeklis ar to pašu pārmērīgas emisijas cēloni atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, uzskata, ka paraugs ir izturējis pārbaudi attiecībā uz šī papildinājuma 3. punktu.

3.2.2.5.   Ja jebkurā no testa posmiem sākotnējā paraugā pietrūkst transportlīdzekļu, sākotnējam paraugam pievieno vēl vienu transportlīdzekli, un to izmanto nākamajā posmā.

3.2.2.6.   Katru reizi, kad no parauga ņem vēl vienu transportlīdzekli, palielinātajam paraugam piemēro šī papildinājuma 4. punktā izklāstīto statistisko procedūru.

3.2.3.   Īpaši gadījumi, kad saskaņā ar mērījumiem reglamentēto piesārņotāju emisijas līmenis transportlīdzeklim ir “neatbilstības zonā” (2).

3.2.3.1.   Ja transportlīdzeklis atbilst šī punkta nosacījumiem, tipa apstiprinātāja iestāde nosaka pārmērīgas emisijas iemeslu un no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli.

3.2.3.2.   Ja šā punkta nosacījumiem atbilst vairāk nekā viens transportlīdzeklis un tipa apstiprinātāja iestāde nosaka, ka pārmērīgās emisijas cēlonis ir viens un tas pats, ražotāju informē, ka paraugs pārbaudi nav izturējis, sniedzot arī šā lēmuma pamatojumu, un piemēro šo noteikumu 3. papildinājuma 6. punktā minētos noteikumus par novēršanas pasākumu plānu.

3.2.3.3.   Ja atklāj, ka tikai viens transportlīdzeklis atbilst šī punkta nosacījumiem, vai ja ir atklāti vairāki transportlīdzekļi un tipa apstiprinātāja iestāde nosaka, ka cēloņi ir dažādi, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad ir sasniegts parauga maksimālais apjoms.

3.2.3.4.   Ja ir sasniegts parauga maksimālais apjoms un ne vairāk kā viens transportlīdzeklis ar to pašu pārmērīgas emisijas cēloni atbilst šīs iedaļas nosacījumiem, uzskata, ka paraugs ir izturējis pārbaudi attiecībā uz šī papildinājuma 3. punktu.

3.2.3.5.   Ja jebkurā no testa posmiem sākotnējā paraugā pietrūkst transportlīdzekļu, sākotnējo paraugu papildina ar vēl vienu transportlīdzekli, un to izmanto nākamajā posmā.

3.2.3.6.   Katru reizi, kad no parauga ņem vēl vienu transportlīdzekli, palielinātajam paraugam piemēro šī papildinājuma 4. punktā izklāstīto statistisko procedūru.

3.2.4.   Ja testi liecina, ka transportlīdzeklis nav pārliecīgas emisijas avots, no parauga izlases veidā izvēlas vēl vienu transportlīdzekli.

3.3.   Ja ir atrasts pārliecīgas emisijas avots, ir jānosaka pārmērīgu emisiju iemesls.

3.4.   Ja ir atklāts, ka vairāk nekā viens transportlīdzeklis ir pārliecīgas emisijas avots tā paša iemesla dēļ, paraugu uzskata par neapmierinošu.

3.5.   Ja ir atklāts tikai viens pārliecīgas emisijas avots vai vairāki pārliecīgas emisijas avoti, kurus rada dažādi iemesli, paraugu palielina par vienu transportlīdzekli, izņemot gadījumu, kad maksimālais parauga apjoms jau ir sasniegts.

3.5.1.   Ja palielinātajā paraugā ir atklāts, ka vairāk nekā viens transportlīdzeklis ir pārliecīgas emisijas avots tā paša iemesla dēļ, paraugu uzskata par neapmierinošu.

3.5.2.   Ja maksimālajā parauga apjomā ir atklāts ne vairāk kā viens pārliecīgas emisijas avots, kur pārliecīgajai emisijai ir viens un tas pats iemesls, paraugu uzskata par pārbaudi izturējušu attiecībā uz šī papildinājuma 3. punkta prasībām.

3.6.   Ja paraugu palielina 3.5. punkta prasību dēļ, palielinātajam paraugam piemēro 4. punktā minēto statistisko procedūru.

4.   Procedūra, kas jāievēro, atsevišķi neizvērtējot paraugā esošos transportlīdzekļus, kuri ir pārliecīgas emisijas avoti

4.1.   Ar minimālo parauga apjomu trīs paraugu ņemšanas procedūra ir noteikta tā, ka iespējamība, ka partija izturēs testu ar 40 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,95 (ražotāja risks = 5 %), savukārt iespējamība, ka partiju pieņems ar 75 % neatbilstīgu ražojumu, ir 0,15 (patērētāja risks = 15 %).

4.2.   Attiecībā uz katru šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā minēto piesārņotāju izmanto šādu procedūru (skatīt App4./2. attēlu turpmāk).

Kur:

| L | = | piesārņotāja robežvērtība, |
| --- | --- | --- |
| xi | = | mērījuma vērtība parauga i transportlīdzeklim, |
| n | = | konkrētā parauga lielums. |

L

=

piesārņotāja robežvērtība,

xi

=

mērījuma vērtība parauga i transportlīdzeklim,

n

=

konkrētā parauga lielums.

4.3.   Attiecībā uz paraugu aprēķina testa statistiku, izsakot neatbilstīgo transportlīdzekļu skaitu, t. i., xi > L.

4.4.   Tad:

| a) | ja testa statistika nepārsniedz testa izturēšanai nepieciešamo skaitli konkrētajam App4/1. tabulā norādītajam parauga apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju pārbaude ir izturēta, |
| --- | --- |

a)

ja testa statistika nepārsniedz testa izturēšanai nepieciešamo skaitli konkrētajam App4/1. tabulā norādītajam parauga apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju pārbaude ir izturēta,

| b) | ja testa statistika ir vienāda ar vai pārsniedz testa izturēšanai nepieciešamo skaitli konkrētajam App4/1. tabulā norādītajam parauga apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju pārbaude nav izturēta, |
| --- | --- |

b)

ja testa statistika ir vienāda ar vai pārsniedz testa izturēšanai nepieciešamo skaitli konkrētajam App4/1. tabulā norādītajam parauga apjomam, attiecībā uz šo piesārņotāju pārbaude nav izturēta,

| c) | pretējā gadījumā testē papildu transportlīdzekli un šo procedūru piemēro paraugam ar vienu papildu vienību. |
| --- | --- |

c)

pretējā gadījumā testē papildu transportlīdzekli un šo procedūru piemēro paraugam ar vienu papildu vienību.

Turpmākajā tabulā ir apkopoti testa izturēšanas vai neizturēšanas skaitļi saskaņā ar starptautisko standartu ISO 8422:1991.

5.   Paraugu uzskata par pārbaudi izturējušu, ja tas ir izturējis gan šī papildinājuma 3. punkta, gan 4. punkta prasības.

App4/1. tabula

Tabula paraugu ņemšanas pieņemšanas/atteikuma plānam pēc pazīmēm

| Kumulatīvs paraugu apjoms (n) | Skaitlis, pie kura testu uzskata par izturētu | Skaitlis, pie kura testu uzskata par neizturētu |
| --- | --- | --- |
| 3 | 0 | — |
| 4 | 1 | — |
| 5 | 1 | 5 |
| 6 | 2 | 6 |
| 7 | 2 | 6 |
| 8 | 3 | 7 |
| 9 | 4 | 8 |
| 10 | 4 | 8 |
| 11 | 5 | 9 |
| 12 | 5 | 9 |
| 13 | 6 | 10 |
| 14 | 6 | 11 |
| 15 | 7 | 11 |
| 16 | 8 | 12 |
| 17 | 8 | 12 |
| 18 | 9 | 13 |
| 19 | 9 | 13 |
| 20 | 11 | 12 |

Kumulatīvs paraugu apjoms (n)

Skaitlis, pie kura testu uzskata par izturētu

Skaitlis, pie kura testu uzskata par neizturētu

3

0

—

4

1

—

5

1

5

6

2

6

7

2

6

8

3

7

9

4

8

10

4

8

11

5

9

12

5

9

13

6

10

14

6

11

15

7

11

16

8

12

17

8

12

18

9

13

19

9

13

20

11

12

App4/1. attēls

Pārbaude par atbilstību ekspluatācijā – revīzijas procedūra

App4/2. attēls

Atbilstības ekspluatācijā testēšana – transportlīdzekļu izvēle un testēšana

---

(1)  Jebkuram transportlīdzeklim “starpzonu” nosaka šādi: transportlīdzeklis atbilst 3.2.1. punkta nosacījumiem, turklāt tā paša reglamentētā piesārņotāja izmērītā vērtība ir zem līmeņa, kurš noteikts robežvērtības produktam šim pašam reglamentētajam piesārņotājam, kas norādīts šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā, reizināta ar koeficientu 2,5.

(2)  Jebkuram transportlīdzeklim “neatbilstības zonu” nosaka šādi: jebkura reglamentēta piesārņotāja izmērītā vērtība pārsniedz līmeni, kas noteikts no robežvērtības produkta šim pašam reglamentētajam piesārņotājam šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā, reizināta ar koeficientu 2,5.

---

5. papildinājums

Pienākumi attiecībā uz atbilstību ekspluatācijā

1.   Process, kādā pārbauda atbilstību ekspluatācijā, ir attēlots App5/1. attēlā.

2.   Ražotājs apkopo visu nepieciešamo informāciju, lai nodrošinātu atbilstību šā pielikuma prasībām. Tipa apstiprinātāja iestāde var arī ņemt vērā informāciju no uzraudzības programmām.

3.   Tipa apstiprinātāja iestāde veic visas nepieciešamās procedūras un testus, lai pārliecinātos par to, ka ir izpildītas prasības par atbilstību ekspluatācijā (2.–4. posms).

4.   Ja, izvērtējot iesniegto informāciju, konstatē nesakritības vai rodas kādas nesaskaņas, tipa apstiprinātāja iestāde pieprasa skaidrojumu no tehniskā dienesta, kas veicis tipa apstiprināšanas testu.

5.   Ražotājs sagatavo un īsteno novēršanas pasākumu plānu. Šo plānu pirms īstenošanas apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde (5. posms).

App5/1. attēls

Atbilstības ekspluatācijā process

---

6. papildinājums

Prasības transportlīdzekļiem, kuru izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā noteiktas prasības transportlīdzekļiem, kuros, lai samazinātu emisijas, pēcapstrādes sistēmā izmanto reaģentu.

2.   REAĢENTA INDIKĀCIJA

2.1.   Transportlīdzeklī jābūt īpašam indikatoram uz paneļa, kas informē vadītāju par to, ka reaģenta uzglabāšanas tvertnē līmenis ir zems un ka reaģenta tvertne ir tukša.

3.   VADĪTĀJA BRĪDINĀŠANAS SISTĒMA

3.1.   Transportlīdzeklī jābūt brīdināšanas sistēmai, kurā ir vizuāls brīdinājuma signāls, kas informē vadītāju, ka reaģenta līmenis ir zems, ka tvertni drīz vajadzēs uzpildīt vai ka reaģents neatbilst ražotāja norādītajai kvalitātei. Brīdināšanas sistēmā var būt ietverts arī skaņas signāls vadītāja brīdināšanai.

3.2.   Brīdināšanas sistēmas intensitātei jāpastiprinās, krītoties reaģenta līmenim. Kulminācija ir tāds paziņojums vadītājam, ko nevar viegli pārtraukt vai ignorēt. Sistēmu nedrīkst būt iespējams izslēgt, līdz reaģents ir uzpildīts.

3.3.   Vizuālais brīdinājums ir paziņojumu par zemu reaģenta līmeni. Brīdinājums nedrīkst būt tāds pats kā brīdinājums, ko izmanto OBD vai citas motora tehniskās apkopes vajadzībām. Brīdinājumam jābūt pietiekami skaidram, lai vadītājs saprastu, ka reaģenta līmenis ir zems (piemēram, “karbamīda līmenis zems”, “AdBlue līmenis zems” vai “maz reaģenta”).

3.4.   Sākumā brīdināšanas sistēmai nevajag darboties nepārtraukti, tomēr brīdinājuma signāla intensitātei jāpieaug, līdz tas kļūst nepārtraukts, kad reaģenta līmenis tuvojas punktam, kurā iedarbojas sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, kā noteikts šī papildinājuma 8. punktā. Jāparādās nepārprotamam brīdinājumam (piemēram, “uzpildīt karbamīdu”, “uzpildīt AdBlue” vai “uzpildīt reaģentu”). Nepārtraukto brīdināšanas sistēmu var uz laiku pārtraukt citi brīdinājuma signāli, kas sniedz svarīgus, ar drošību saistītus paziņojumus.

3.5.   Brīdināšanas sistēma tiek iedarbināta, kad attālums, pēc kura nobraukšanas reaģenta tvertne kļūs tukša, ir vismaz 2 400 km.

4.   NEPAREIZA REAĢENTA NOTEIKŠANA

4.1.   Transportlīdzeklī jābūt veidam, kā noteikt, ka transportlīdzeklī ir reaģents, kas atbilst ražotāja deklarētiem un šo noteikumu 1. pielikumā reģistrētiem raksturlielumiem.

4.2.   Ja reaģents uzglabāšanas tvertnē neatbilst ražotāja noteiktajām obligātajām prasībām, tiek iedarbināta šī papildinājuma 3. punktā minētā vadītāja brīdināšanas sistēma, un tā rāda paziņojumu ar attiecīgu brīdinājumu (piemēram, “konstatēts nepareizs karbamīds”, “konstatēts nepareizs AdBlue” vai “konstatēts nepareizs reaģents”). Ja reaģenta kvalitāte netiek labota 50 km laikā pēc brīdināšanas sistēmas iedarbošanās, piemēro šī papildinājuma 8. punkta noteikumus par sistēmu, kas prasa vadītāja iejaukšanos.

5.   REAĢENTA PATĒRIŅA PĀRRAUDZĪBA

5.1.   Transportlīdzeklī jābūt veidam, kā noteikt reaģenta patēriņu un nodrošināt iespēju nolasīt informāciju par patēriņu ar iekārtu, kas neatrodas transportlīdzeklī.

5.2.   Pieeja datiem par motora sistēmas vidējo reaģenta patēriņu un vidējo nepieciešamo reaģenta patēriņu jānodrošina ar standarta diagnostikas savienotāja sērijveida pieslēgvietu. Datiem jābūt pieejamiem par transportlīdzekļa iepriekš nobrauktajiem 2 400 km.

5.3.   Lai pārraudzītu reaģenta patēriņu, uzrauga vismaz šādus transportlīdzekļa parametrus:

| a) | reaģenta līmenis transportlīdzekļa reaģenta uzglabāšanas tvertnē; un |
| --- | --- |

a)

reaģenta līmenis transportlīdzekļa reaģenta uzglabāšanas tvertnē; un

| b) | reaģenta plūsma vai iesmidzināšana cik vien tehniski iespējams tuvu vietai, kur to iesmidzina izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā. |
| --- | --- |

b)

reaģenta plūsma vai iesmidzināšana cik vien tehniski iespējams tuvu vietai, kur to iesmidzina izplūdes gāzu pēcapstrādes sistēmā.

5.4.   Ja novirze starp vidējo reaģenta patēriņu un vidējo faktisko reaģenta patēriņu motora sistēmā 30 minūšu transportlīdzekļa darbības laikā pārsniedz 50 %, iedarbojas 3. punktā minētā vadītāja brīdināšanas sistēma, parādot paziņojumu ar attiecīgu brīdinājumu (piemēram, “karbamīda dozēšanas darbības traucējums”, “AdBlue dozēšanas darbības traucējums” vai “reaģenta dozēšanas darbības traucējums”). Ja reaģenta nepareizs patēriņš netiek novērsts 50 km laikā pēc brīdināšanas sistēmas iedarbošanās, piemēro 8. punkta noteikumus par sistēmu, kas prasa vadītāja iejaukšanos.

5.5.   Gadījumā, kad reaģenta dozēšanas darbība tiek pārtraukta, jāiedarbojas 3. punktā minētajai vadītāja brīdināšanas sistēmai, kas parāda paziņojumu ar attiecīgu brīdinājumu. Tas nav nepieciešams, ja šādu pārtraukumu pieprasa motora ECU, tāpēc ka transportlīdzekļa emisijas ir tādas, ka nav nepieciešama reaģenta dozēšana, ar nosacījumu, ka ražotājs nepārprotami ir informējis tipa apstiprinātāju iestādi, kad ir šādi ekspluatācijas apstākļi. Ja reaģenta dozēšana netiek mainīta 50 km laikā pēc brīdināšanas sistēmas iedarbošanās, piemēro 8. punkta noteikumus par sistēmu, kas prasa vadītāja iejaukšanos.

6.   NOx EMISIJU PĀRRAUDZĪBA

6.1.   Kā alternatīvu 4. un 5. punktā minētajām pārraudzības prasībām ražotāji var izmantot izplūdes gāzu devējus tieši, lai konstatētu pārmērīgu NOx līmeni izplūdes gāzē.

6.2.   Ražotājam uzskatāmi jāpierāda, ka 4.2., 5.4. vai 5.5. punktā minēto situāciju gadījumā 6.1. punktā minēto sensoru un jebkuru citu transportlīdzeklī uzstādīto sensoru izmantošana aktivizē 3. punktā minēto vadītāja brīdināšanas sistēmu un displejā parādās attiecīgs brīdinājums (piemēram, “pārāk augstas emisijas – pārbaudiet karbamīdu”, “pārāk augstas emisijas – pārbaudiet AdBlue”, “pārāk augstas emisijas – pārbaudiet reaģentu”), kā arī sistēmu, kas prasa vadītāja iejaukšanos, kā minēts 8.3. punktā.

Šajā punktā tiek pieņemts, ka šīs situācijas rodas, ja piemērojamā NOx OBD robežvērtība, kas noteikta tabulās šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.2. punktā, tiek pārsniegta.

NOx emisijas testu laikā, kad tiek noteikta atbilstība šīm prasībām, nedrīkst pārsniegt OBD robežvērtības par vairāk nekā 20 %.

7.   INFORMĀCIJAS PAR KĻŪDĀM GLABĀŠANA

7.1.   Ja atsauce ir uz šo punktu, uzglabā neizdzēšamu parametru identifikatoru (PID), kas raksturo iemeslus tādas sistēmas iedarbināšanai, kas prasa vadītāja iejaukšanos, un uzrāda attālumu, kādu transportlīdzeklis nobraucis ar iedarbinātu sistēmu. Transportlīdzeklī jāglabā PID informācija vismaz 800 dienas vai kamēr transportlīdzeklis nobraucis 30 000 km. Piekļuvi PID pēc vispārējas skenēšanas ierīces pieprasījuma nodrošina, izmantojot standarta diagnostikas savienotāja sērijveida pieslēgvietu saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.1. punkta nosacījumiem. Informācijai, kas tiek uzglabāta PID, jābūt saistītai ar kopējo transportlīdzekļa darbības laiku, kurā tā notikusi, ar precizitāti ne mazāk kā 300 dienas vai 10 000 km.

7.2.   Uz reaģenta dozēšanas sistēmas darbības traucējumiem, kas saistīti ar tehnisku defektu (piemēram, mehānisku vai elektrisku kļūmi), attiecas arī OBD prasības šo noteikumu 11. pielikumā.

8.   SISTĒMA, KAS PRASA VADĪTĀJA IEJAUKŠANOS

8.1.   Lai nodrošinātu, ka transportlīdzeklis visu laiku tiek darbināts ar funkcionējošu emisiju kontroles sistēmu, transportlīdzeklī jābūt sistēmai, kas prasa vadītāja iejaukšanos. Šādu sistēmu projektē tā, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekli nevar darbināt ar tukšu reaģenta tvertni.

8.2.   Sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, tiek iedarbināta vēlākais tad, kad reaģenta līmenis tvertnē sasniedz līmeni, kas līdzvērtīgs transportlīdzekļa vidējam braukšanas attālumam ar pilnu degvielas tvertni. Sistēma iedarbojas arī tad, kad notiek 4., 5. vai 6. punktā minētā kļūda, atkarībā no NOx pārraudzības veida. Konstatējot tukšu reaģenta tvertni un 4., 5. vai 6. punktā minētās kļūdas, īstenojas 7. punktā minētās prasības par to, kā uzglabājama informācija par kļūdām.

8.3.   Ražotājs izvēlas, kāda tipa sistēmu uzstādīt. Iespējamās sistēmas aprakstītas turpmāk 8.3.1., 8.3.2., 8.3.3. un 8.3.4. punktā.

8.3.1.   Pieeja “pēc noteikta skaita reižu motoru vairs nevar iedarbināt” ļauj piemērot skaitīšanu atkārtotai iedarbināšanai vai atlikušajam attālumam pēc tam, kad iedarbojusies sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos. Motora iedarbināšanu, ko izraisa transportlīdzekļa kontroles sistēma, piemēram, palaišanas-apturēšanas sistēmas, skaitīšanā neietver. Motoru nedrīkst būt iespējams atkārtoti iedarbināt tūlīt pēc tam, kad ir iztukšota reaģenta tvertne, vai tad, kad, kopš iedarbināta sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, pārsniegts attālums, kas ir līdzvērtīgs braukšanas attālumam ar pilnu degvielas tvertni, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās agrāk.

8.3.2.   Sistēmas “iedarbināšana nav iespējama pēc degvielas uzpildes” rezultātā transportlīdzekli nevar iedarbināt pēc degvielas uzpildīšanas, ja ir iedarbojusies sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos.

8.3.3.   Pieeja “degvielas uzpildes bloķēšana” neļauj transportlīdzeklim uzpildīt degvielu, jo noslēdz degvielas uzpildes sistēmu pēc tam, kad ir iedarbojusies sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos. Izslēgšanas sistēmai jābūt pietiekami spēcīgai, lai ar to nevarētu veikt nesankcionētas manipulācijas.

8.3.4.   Pieeja “veiktspējas ierobežošana” ierobežo transportlīdzekļa ātrumu pēc tam, kad iedarbojas sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos. Ātruma ierobežošanas līmenim jābūt tādam, ka vadītājs to ievēro, un ievērojami samazina transportlīdzekļa maksimālo ātrumu. Šie ierobežojumi stājas spēkā pakāpeniski vai pēc motora iedarbināšanas. Īsi pirms tam, kad tiek novērsta motora atkārtota iedarbināšana, transportlīdzekļa ātrums nedrīkst pārsniegt 50 km/h. Motoru nedrīkst būt iespējams atkārtoti iedarbināt tūlīt pēc tam, kad ir iztukšota reaģenta tvertne, vai tad, kad, kopš iedarbināta sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, pārsniegts attālums, kas ir līdzvērtīgs braukšanas attālumam ar pilnu degvielas tvertni, atkarībā no tā, kurš no šiem nosacījumiem izpildās agrāk.

8.4.   Kad sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, ir pilnībā iedarbojusies un ir pārtraukusi transportlīdzekļa normālo darbību, sistēmu var atslēgt tikai tad, ja reaģenta apmērs, ko iepilda transportlīdzeklī, ir līdzvērtīgs vidēji 2 400 km braukšanas attālumam vai ir novērstas 4., 5. vai 6. punktā minētās kļūdas. Kad ir veikts remonts kļūdas labošanai, ja saskaņā ar 7.2. punktu iedarbojusies OBD sistēma, sistēmu, kas prasa vadītāja iejaukšanos, var atkārtoti iedarbināt caur OBD sērijveida pieslēgvietu (piemēram, izmantojot vispārēju skenēšanas ierīci), tādējādi ļaujot transportlīdzekli atkārtoti iedarbināt pašdiagnostikas nolūkā. Transportlīdzekli darbina ne vairāk kā 50 km, lai varētu pārliecināties, ka remonts bijis veiksmīgs. Sistēmu, kas prasa vadītāja iejaukšanos, pilnībā atkārtoti iedarbina, ja pēc šīs novērtēšanas kļūda nepazūd.

8.5.   Vadītāja brīdināšanas sistēma, kas minēta 3. punktā, parāda paziņojumu, skaidri norādot:

| a) | atlikušo atkārtoto iedarbināšanu skaitu un/vai atlikušo attālumu; un |
| --- | --- |

a)

atlikušo atkārtoto iedarbināšanu skaitu un/vai atlikušo attālumu; un

| b) | nosacījumus transportlīdzekļa atkārtotai iedarbināšanai. |
| --- | --- |

b)

nosacījumus transportlīdzekļa atkārtotai iedarbināšanai.

8.6.   Sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, izslēdzas, kad beiguši pastāvēt apstākļi tās aktivēšanai. Šī sistēma neizslēdzas automātiski, ja nav novērsts tās iedarbināšanas cēlonis.

8.7.   Apstiprināšanas laikā tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz detalizētu rakstisku informāciju, kurā pilnībā aprakstītas sistēmas, kas prasa vadītāja iejaukšanos, darbības īpašības.

8.8.   Pieteikumā tipa apstiprinājumam saskaņā ar šiem noteikumiem ražotājs parāda, kā darbojas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos.

9.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANAS PRASĪBAS

9.1.   Ražotājs jaunu transportlīdzekļu īpašniekiem sniedz rakstisku informāciju par emisijas kontroles sistēmu. Šajā informācijā norāda, ka tad, ja transportlīdzekļa emisijas kontroles sistēma nedarbojas pareizi, vadītāju par attiecīgo problēmu informēs vadītāja brīdināšanas sistēma un ka sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos, attiecīgi neļaus iedarbināt transportlīdzekli.

9.2.   Norādījumos iekļauj prasības par transportlīdzekļu atbilstīgu izmantošanu un tehnisko apkopi, tostarp par patērējamo reaģentu atbilstīgu izmantošanu.

9.3.   Norādījumos precizē, vai transportlīdzekļa operatoram patērējamie reaģenti jāuzpilda starplaikos starp parastajām tehniskajām apkopēm. Norāda, kā vadītājam būtu jāuzpilda reaģenta tvertne. Informācijā norāda arī reaģenta iespējamo patēriņu attiecīgajam transportlīdzekļa tipam un to, cik bieži reaģents papildināms.

9.4.   Norādījumos precizē, ka izmantošanai un uzpildei nepieciešams reaģents, kas atbilst pareizajām specifikācijām, un ka tas ir obligāts, lai transportlīdzeklis atbilstu atbilstības sertifikātam, kas izdots šim transportlīdzekļa tipam.

9.5.   Norādījumos arī ietver norādi, ka lietot transportlīdzekli bez reaģenta, ja tas nepieciešams emisiju samazināšanai, var būt noziedzīgs nodarījums.

9.6.   Norādījumos paskaidro, kā darbojas vadītāja brīdināšanas sistēma un sistēma, kas prasa vadītāja iejaukšanos. Turklāt paskaidro brīdinājuma sistēmas ignorēšanas un reaģenta neatjaunošanas sekas.

10.   IZPLŪDES GĀZU PĒCAPSTRĀDES SISTĒMAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI

Ražotāji nodrošina, ka emisiju kontroles sistēma saglabā emisiju kontroles funkciju visos apkārtējās vides apstākļos, īpaši zemā vides temperatūrā. Cita starpā tas nozīmē veikt pasākumus, lai nepieļautu reaģenta pilnīgu sasalšanu stāvēšanas laikā līdz 7 dienām 258 K (– 15 °C) temperatūrā, kad reaģenta tvertne ir uzpildīta par 50 %.Lai emisiju kontroles sistēma darbotos pareizi gadījumā, ja reaģents ir sasalis, ražotājam jānodrošina, ka reaģents ir pieejams izmantošanai 20 minūšu laikā pēc transportlīdzekļa iedarbināšanas, ja temperatūra reaģenta tvertnē ir 258 K (– 15 °C).

---

1. PIELIKUMS

MOTORA UN TRANSPORTLĪDZEKĻA RAKSTUROJUMS UN INFORMĀCIJA PAR TESTU VEIKŠANU

Attiecīgā gadījumā turpmāk norādīto informāciju iesniedz trīs eksemplāros kopā ar satura rādītāju.

Ja ir rasējumi, tiem jābūt attiecīgā mērogā un pietiekami detalizētiem; tos iesniedz A4 formātā vai salocītus A4 formāta mapē. Ja ir fotoattēli, tie ir pietiekami detalizēti.

Ja sistēmas, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tiek vadītas elektroniski, sniedz informāciju par to darbību.

0.   Vispārēji noteikumi

0.1.   Marka (ražotāja nosaukums): ...

0.2.   Tips: ...

0.2.1.   Komercnosaukums(-i), ja ir: ...

0.3.   Tipa identifikācijas līdzekļi, ja marķējums atrodas uz transportlīdzekļa (1): ...

0.3.1.   Šī marķējuma atrašanās vieta: ...

0.4.   Transportlīdzekļa kategorija (2): ...

0.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

0.8.   Montāžas rūpnīcas(-u) nosaukums(-i) un adrese(-es): ...

0.9.   Ražotāja pilnvarotā pārstāvja nosaukums un adrese (attiecīgā gadījumā): ...

1.   Transportlīdzekļa konstrukcijas vispārēji raksturlielumi

1.1.   Transportlīdzekļa reprezentatīva parauga fotoattēli un/vai rasējumi: ...

1.3.3.   Dzenošās asis (skaits, pozīcija, starpsavienojums): ...

2.   Masas un izmēri (3) (kg un mm) (attiecīgā gadījumā norāde uz rasējumu): ...

2.6.   Transportlīdzekļa pašmasa ar virsbūvi un, ja tas ir velkošais transportlīdzeklis, kas nepieder pie M1 kategorijas, kopā ar sakabes ierīci, ja to uzstādījis ražotājs, vai šasijas masa vai šasijas masa kopā ar kabīni, bez virsbūves un/vai sakabes ierīces, ja ražotājs neuzstāda virsbūvi un/vai sakabes ierīci (ieskaitot dzesēšanas šķidrumus, instrumentus, rezerves riteni, ja tāds ir, un vadītāju; autobusu gadījumā – apkalpes locekli, ja transportlīdzeklī ir tam paredzēta sēdvieta) (4) (maksimālā un minimālā katram variantam): ...

2.8.   Ražotāja noteiktā transportlīdzekļa tehniski pieļaujamā pilnmasa: (5)
   (6),

3.   Enerģijas konvertoru un jaudas avota apraksts (7) (ja transportlīdzekli var darbināt ar benzīnu, dīzeļdegvielu utt., vai arī kombinācijā ar citu degvielu, informāciju atkārto (8)) ...

3.1.   Motora ražotājs: ...

3.1.1.   Ražotāja motora kods (kā marķēts uz motora vai ar citiem identifikācijas līdzekļiem): ...

3.2.   Iekšdedzes motors: ...

3.2.1.   Īpaša informācija par motoru: ...

3.2.1.1.   Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu/rotācijas (9)

3.2.1.2.   Cilindru skaits un izkārtojums: ...

3.2.1.2.1.   Cilindra iekšējais diametrs: (10) mm ...

3.2.1.2.2.   Gājiens: (10) ... mm

3.2.1.2.3.   Cilindru darbības kārtība: ...

3.2.1.3.   Motora litrāža: (11) ... cm3

3.2.1.4.   Tilpuma kompresijas pakāpe (12): ...

3.2.1.5.   Degkameras, virzuļa galvas un gredzenu (dzirksteļaizdedzes motora gadījumā) rasējumi: ...

3.2.1.6.   Normāls motora apgriezienu skaits tukšgaitā: (12) ...

3.2.1.6.1.   Paaugstināts motora apgriezienu skaits tukšgaitā: (12) ...

3.2.1.7.   Oglekļa monoksīda saturs pēc tilpuma izplūdes gāzē, motoru darbinot tukšgaitā (saskaņā ar ražotāja norādījumiem, tikai dzirksteļaizdedzes motoriem) (12) ... procenti

3.2.1.8.   Maksimālā lietderīgā jauda: (13) ... kW ar ... min– 1

3.2.1.9.   Ražotāja norādītais maksimālais pieļaujamais motora apgriezienu skaits: ... min– 1

3.2.1.10.   Maksimālais lietderīgais griezes moments: (13) ... Nm ar: ... min– 1 (ražotāja norādītā vērtība)

3.2.2.   Degviela

3.2.2.1.   Viegldarba transportlīdzekļi: dīzeļdegviela/benzīns/sašķidrinātā naftas gāze/dabasgāze-biometāns/etanols (E85)/biodīzeļdegviela/ūdeņradis (14) ...

3.2.2.2.   Pētnieciskās metodes oktānskaitlis (RON), bezsvina degviela: ...

3.2.2.3.   Degvielas tvertnes uzpildes atvere: ierobežota atvere/etiķete (9)

3.2.2.4.   Transportlīdzekļa degvielas veids: viena degviela/divas degvielas/maināma degviela (9)

3.2.2.5.   Maksimāli pieļaujamais biodegvielas daudzums degvielā (ražotāja norādītā vērtība): ... % no tilpuma

3.2.4.   Degvielas padeve

3.2.4.2.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai kompresijaizdedzes motori): Jā/nē (9)

3.2.4.2.1.   Sistēmas apraksts: ...

3.2.4.2.2.   Darbības princips: tieša iesmidzināšana/priekškamera/virpuļkamera (9)

3.2.4.2.3.   Iesmidzināšanas sūknis

3.2.4.2.3.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.3.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.2.3.3.   Maksimālā degvielas padeve (9)
   (12) ... mm3 taktī vai ciklā pie motora apgriezienu skaita (9)
   (12) ... min– 1 vai raksturlielumu diagramma:

3.2.4.2.3.5.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne: (12) ...

3.2.4.2.4.   Regulators

3.2.4.2.4.2.   Izslēgšanas punkts: ...

3.2.4.2.4.2.1.   Izslēgšanas punkts pie slodzes: ... min– 1

3.2.4.2.4.2.2.   Izslēgšanas punkts bez slodzes: ... min– 1

3.2.4.2.6.   Iesmidzinātājs(-i): ...

3.2.4.2.6.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.6.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.2.7.   Aukstās iedarbināšanas sistēma ...

3.2.4.2.7.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.7.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.2.7.3.   Apraksts: ...

3.2.4.2.8.   Palaišanas papildu palīgierīce

3.2.4.2.8.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.8.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.2.8.3.   Sistēmas apraksts: ...

3.2.4.2.9.   Elektroniska iesmidzināšana: jā/nē (9) ...

3.2.4.2.9.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.9.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.2.9.3.   Sistēmas apraksts (ja tā nav nepārtrauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt līdzvērtīgu informāciju): ...

3.2.4.2.9.3.1.   Vadības ierīces marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.2.   Degvielas regulatora marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.3.   Gaisa plūsmas devēja marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.4.   Degvielas sadalītāja marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.5.   Droseļvārsta korpusa marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.6.   Ūdens temperatūras devēja marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.7.   Gaisa temperatūras devēja marka un tips: ...

3.2.4.2.9.3.8.   Gaisa spiediena devēja marka un tips: ...

3.2.4.3.   Ar degvielas iesmidzināšanu (tikai dzirksteļaizdedzes motori): jā/nē (9)

3.2.4.3.1.   Darbības princips: ieplūdes kolektors (viena/daudzpunktu)/tiešā iesmidzināšana/cits (precizēt) ...

3.2.4.3.2.   Marka(-as): ...

3.2.4.3.3.   Tips(-i): ...

3.2.4.3.4.   Sistēmas apraksts (ja tā nav nepārtrauktas iesmidzināšanas sistēma, sniegt līdzvērtīgu informāciju): ...

3.2.4.3.4.1.   Vadības ierīces marka un tips: ...

3.2.4.3.4.2.   Degvielas regulatora marka un tips: ...

3.2.4.3.4.3.   Gaisa plūsmas devēja marka un tips: ...

3.2.4.3.4.6.   Mikroslēdža marka un tips: ...

3.2.4.3.4.8.   Droseļvārsta korpusa marka un tips: ...

3.2.4.3.4.9.   Ūdens temperatūras devēja marka un tips:

3.2.4.3.4.10.   Gaisa temperatūras devēja marka un tips: ...

3.2.4.3.5.   Sprauslas: Atvēršanās spiediens: (9)
   (12) ... kPa vai raksturlielumu diagramma: ...

3.2.4.3.5.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.3.5.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.3.6.   Iesmidzināšanas laikiestate: ...

3.2.4.3.7.   Aukstās iedarbināšanas sistēma: ...

3.2.4.3.7.1.   Darbības princips(-i): ...

3.2.4.3.7.2.   Darbības ierobežojumi/iestatījumi (9)
   (12) ...

3.2.4.4.   Padeves sūknis ...

3.2.4.4.1.   Spiediens (9)
   (12) ... kPa vai raksturlielumu diagramma ...

3.2.5.   Elektrosistēma ...

3.2.5.1.   Nominālais spriegums: ... V, pozitīvs/negatīvs sazemējums (9)

3.2.5.2.   Ģenerators

3.2.5.2.1.   Tips: ...

3.2.5.2.2.   Nominālā jauda: ... VA

3.2.6.   Aizdedze ...

3.2.6.1.   Marka(-as): ...

3.2.6.2.   Tips(-i): ...

3.2.6.3.   Darbības princips: ...

3.2.6.4.   Aizdedzes apsteidzes līkne: (12) ...

3.2.6.5.   Statiskā aizdedzes laikiestate: (12) ... grādi pirms augšējā maiņas punkta

3.2.7.   Dzeses sistēma: šķidrums/gaiss (9)

3.2.7.1.   Nominālais motora temperatūras kontroles mehānisma iestatījums: ...

3.2.7.2.   Šķidrums

3.2.7.2.1.   Šķidruma veids: ...

3.2.7.2.2.   Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (9)

3.2.7.2.3.   Raksturlielumi: ... vai

3.2.7.2.3.1.   Marka(-as): ...

3.2.7.2.3.2.   Tips(-i): ...

3.2.7.2.4.   Parnesumskaitlis(-ļi): ...

3.2.7.2.5.   Ventilatora un tā piedziņas mehānisma apraksts: ...

3.2.7.3.   Gaiss

3.2.7.3.1.   Ventilators: jā/nē (9)

3.2.7.3.2.   Raksturlielumi: ... vai

3.2.7.3.2.1.   Marka(-as): ...

3.2.7.3.2.2.   Tips(-i): ...

3.2.7.3.3.   Parnesumskaitlis(-ļi): ...

3.2.8.   Ieplūdes sistēma: ...

3.2.8.1.   Pūtes iekārta: jā/nē (9) ...

3.2.8.1.1.   Marka(-as): ...

3.2.8.1.2.   Tips(-i): ...

3.2.8.1.3.   Sistēmas apraksts (maksimālais pūtes spiediens: ... kPa, pūtes spiediena regulators, ja ir) ...

3.2.8.2.   Starpdzesētājs: jā/nē (9)

3.2.8.2.1.   Tips: gaiss–gaiss/gaiss–ūdens (9)

3.2.8.3.   Ieplūdes retinājums pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijaizdedzes motoriem)

Minimāli pieļaujamais: ... kPa

Maksimāli pieļaujamais: ... kPa

3.2.8.4.   Ieplūdes cauruļu un to aprīkojuma apraksts un rasējumi (gaisa ieplūdes kamera, sildīšanas ierīce, papildu gaisa ieplūdes atveres utt.): ...

3.2.8.4.1.   Ieplūdes kolektora apraksts (rasējumi un/vai fotoattēli): ...

3.2.8.4.2.   Gaisa filtri, rasējumi: ... vai

3.2.8.4.2.1.   Marka(-as): ...

3.2.8.4.2.2.   Tips(-i): ...

3.2.8.4.3.   Ieplūdes trokšņu slāpētājs, rasējumi: ... vai

3.2.8.4.3.1.   Marka(-as): ...

3.2.8.4.3.2.   Tips(-i): ...

3.2.9.   Izplūdes sistēma ...

3.2.9.1.   Izplūdes kolektora apraksts un/vai rasējums: ...

3.2.9.2.   Izplūdes sistēmas apraksts un/vai rasējums: ...

3.2.9.3.   Maksimālais pieļaujamais izplūdes pretspiediens pie motora nominālā apgriezienu skaita un 100 % slodzes (vienīgi kompresijaizdedzes motoriem): ... kPa

3.2.9.10.   Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums: ...

3.2.11.   Vārstu laikiestate vai līdzvērtīgi dati: ...

3.2.11.1.   Maksimālais vārstu gājiens, atvēršanās un aizvēršanās leņķi vai dati par alternatīvu sadales sistēmu laikiestates regulējumu attiecībā uz augšējiem maiņas punktiem (maināmas laikiestates sistēmām – minimālā un maksimālā laikiestate): ...

3.2.11.2.   Standarta un/vai iestatījuma diapazoni: (9)
   (12) ...

3.2.12.   Pasākumi gaisa piesārņojuma samazināšanai: ...

3.2.12.1.   Kartera gāzu pārstrādes ierīce (apraksts un rasējumi): ...

3.2.12.2.   Piesārņojuma kontroles papildiekārtas (ja tādas ir, un ja tās nav ietvertas citos punktos): ...

3.2.12.2.1.   Katalītiskie neitralizatori: jā/nē (9) ...

3.2.12.2.1.1.   Katalītisko neitralizatoru un elementu skaits (sniegt turpmāk prasīto informāciju par katru atsevišķo vienību): ...

3.2.12.2.1.2.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) izmēri un forma (tilpums, ...): ...

3.2.12.2.1.3.   Katalītiskās darbības veids: ...

3.2.12.2.1.4.   Kopējais dārgmetālu saturs: ...

3.2.12.2.1.5.   Relatīvā koncentrācija: ...

3.2.12.2.1.6.   Substrāts (struktūra un materiāls): ...

3.2.12.2.1.7.   Elementu blīvums: ...

3.2.12.2.1.8.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) korpusa veids: ...

3.2.12.2.1.9.   Katalītiskā(-o) neitralizatora(-u) novietojums (vieta un atskaites attālumi izplūdes sistēmā): ...

3.2.12.2.1.10.   Siltumekrāns: jā/nē (9)

3.2.12.2.1.11.   Reģenerācijas sistēmas/izplūdes pēcapstrādes sistēmas, apraksts: ...

3.2.12.2.1.11.1.   I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalenti motora izmēģinājuma stenda cikli starp diviem cikliem, kad reģenerācijas fāzes ir apstākļos, kas ekvivalenti I tipa testam (“D” attālums šo noteikumu 13. pielikuma A13/1. attēlā): ...

3.2.12.2.1.11.2   Tās metodes apraksts, ar kuru nosaka ciklu skaitu starp diviem cikliem, kuros notiek reģenerācijas fāzes: ...

3.2.12.2.1.11.3.   Parametri, ko izmanto noslodzes līmeņa noteikšanai, kas nepieciešams, lai notiktu reģenerācija (t. i., temperatūra, spiediens utt.): ...

3.2.12.2.1.11.4.   Tās metodes apraksts, ko izmanto sistēmas noslodzei šo noteikumu 13. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā testa procedūrā: ...

3.2.12.2.1.11.5.   Normālās darba temperatūras diapazons (K): ...

3.2.12.2.1.11.6.   Izmantojamie reaģenti (attiecīgā gadījumā): ...

3.2.12.2.1.11.7.   Katalītiskajai darbībai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija (attiecīgā gadījumā): ...

3.2.12.2.1.11.8.   Reaģenta normālās ekspluatācijas temperatūras diapazons (attiecīgā gadījumā): ...

3.2.12.2.1.11.9   Starptautiskais standarts (attiecīgā gadījumā): ...

3.2.12.2.1.11.10.   Reaģenta uzpildes biežums: nepārtraukti/apkope (9) (attiecīgā gadījumā): ...

3.2.12.2.1.12.   Katalītiskā neitralizatora marka: ...

3.2.12.2.1.13.   Identificējošs detaļas numurs: ...

3.2.12.2.2.   Skābekļa devējs: jā/nē (9) ...

3.2.12.2.2.1.   Tips: ...

3.2.12.2.2.2.   Skābekļa devēja novietojums: ...

3.2.12.2.2.3.   Skābekļa devēja kontroles diapazons: (12) ...

3.2.12.2.2.4.   Skābekļa devēja marka: ...

3.2.12.2.2.5.   Identificējošs detaļas numurs: ...

3.2.12.2.3.   Gaisa iesmidzināšana: jā/nē (9)

3.2.12.2.3.1.   Tips (impulsveida, gaisa sūknis utt.): ...

3.2.12.2.4.   Izplūdes gāzu recirkulācija (EGR): jā/nē (9) ...

3.2.12.2.4.1.   Raksturlielumi (plūsmas ātrums utt.): ...

3.2.12.2.4.2.   Izplūdes gāzu recirkulācija: jā/nē (9) ...

3.2.12.2.5.   Iztvaikošanas emisiju kontroles sistēma: jā/nē (9)

3.2.12.2.5.1.   Sīks ierīču un to iestatījumu apraksts: ...

3.2.12.2.5.2.   Iztvaikošanas kontroles sistēmas rasējums: ...

3.2.12.2.5.3.   Oglekļa kārbas rasējums: ...

3.2.12.2.5.4.   Sausās kokogles masa: ... g

3.2.12.2.5.5.   Degvielas tvertnes shematisks attēls, norādot ietilpību un materiālu: ...

3.2.12.2.5.6.   Starp tvertni un izplūdes sistēmu novietotā siltumekrāna rasējums: ...

3.2.12.2.6.   Cietdaļiņu filtrs: jā/nē (9)

3.2.12.2.6.1.   Cietdaļiņu filtra izmēri un forma (tilpums): ...

3.2.12.2.6.2.   Cietdaļiņu filtra tips un konstrukcija: ...

3.2.12.2.6.3.   Cietdaļiņu filtra atrašanās vieta (atskaites attālumi izplūdes līnijā): ...

3.2.12.2.6.4.   Reģenerācijas sistēma/metode. Apraksts un/vai rasējums: ...

3.2.12.2.6.4.1.   I tipa darbības ciklu skaits vai ekvivalents motora izmēģinājuma stenda cikls starp diviem cikliem, kad reģenerācijas fāze ir apstākļos, kas ekvivalenti I tipa testam (“D” attālums šo noteikumu 13. pielikuma A13/1. attēlā): ...

3.2.12.2.6.4.2.   Tās metodes apraksts, ar kuru nosaka ciklu skaitu starp diviem cikliem, kuros notiek reģenerācijas fāzes: ...

3.2.12.2.6.4.3.   Parametri, ko izmanto noslodzes līmeņa noteikšanai, kas nepieciešams, lai notiktu reģenerācija (t. i., temperatūra, spiediens utt.): ...

3.2.12.2.6.4.4.   Tās metodes apraksts, ko izmanto sistēmas noslodzei šo noteikumu 13. pielikuma 3.1. punktā aprakstītajā testa procedūrā: ...

3.2.12.2.6.5.   Cietdaļiņu filtra marka: ...

3.2.12.2.6.6.   Identificējošs detaļas numurs: ...

3.2.12.2.7.   Iebūvētā diagnostika (OBD): (ir/nav) (9)

3.2.12.2.7.1.   Rakstisks nepareizas darbības indikatora apraksts un/vai rasējums: ...

3.2.12.2.7.2.   Visu OBD sistēmas uzraudzīto sastāvdaļu saraksts un izmantojums: ...

3.2.12.2.7.3.   Rakstisks apraksts (vispārējie darbības principi): ...

3.2.12.2.7.3.1.   Dzirksteļaizdedzes motori

3.2.12.2.7.3.1.1.   Katalizatora uzraudzīšana: ...

3.2.12.2.7.3.1.2.   Aizdedzes izlaidumu noteikšana: ...

3.2.12.2.7.3.1.3.   Skābekļa devēja uzraudzīšana: ...

3.2.12.2.7.3.1.4.   Citi OBD sistēmas uzraudzīti komponenti: ...

3.2.12.2.7.3.2.   Kompresijaizdedzes motori

3.2.12.2.7.3.2.1.   Katalizatora uzraudzīšana: ...

3.2.12.2.7.3.2.2.   Cietdaļiņu filtra uzraudzīšana: ...

3.2.12.2.7.3.2.3.   Elektroniskās degvielas padeves sistēmas uzraudzīšana: ...

3.2.12.2.7.3.2.4.   Citi OBD sistēmas uzraudzīti komponenti: ...

3.2.12.2.7.4.   Nepareizas darbības indikatora aktivēšanas kritēriji (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode): ...

3.2.12.2.7.5.   Visu izmantoto OBD izvades kodu un formātu saraksts (ar paskaidrojumu katram): ...

3.2.12.2.7.6.   Šādu papildu informāciju transportlīdzekļa ražotājam jāsniedz ar OBD savienojamu nomaināmu vai rezerves daļu, diagnostikas instrumentu un testa aprīkojuma ražošanai, ja vien šāda informācija nav intelektuālo īpašumtiesību objekts vai īpaša ražotāja vai oriģinālā aprīkojuma ražotāja (OEM) piegādātāju zinātība:

3.2.12.2.7.6.1.   To iepriekšējas sagatavošanas ciklu tipa apraksts un skaits, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa apstiprinājumam.

3.2.12.2.7.6.2.   Sākotnējai transportlīdzekļa tipa apstiprināšanai izmantotā OBD demonstrējuma cikla tipa apraksts tai sastāvdaļai, kuru uzrauga OBD.

3.2.12.2.7.6.3.   Visaptverošs dokuments, kurā aprakstītas visas tās sastāvdaļas no kurām devējs saņem informāciju, un kļūdu noteikšanas un MI ieslēgšanas sistēma (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode), ietverot sarakstu ar attiecīgajiem sekundārajiem devēja saņemtiem parametriem katram OBD sistēmas pārraudzītajai sastāvdaļai. Saraksts ar visiem OBD izvades kodiem un izmantoto formātu (katru paskaidrojot), kas saistīti ar atsevišķai emisijai atbilstīgām piedziņas ķēdes sastāvdaļām un atsevišķām ar emisiju nesaistītām sastāvdaļām, ja šīs sastāvdaļas pārraudzību izmanto, lai noteiktu MI ieslēgšanos. Jo īpaši jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF un informācijai, kas sniegta $06 režīmā. Tādiem transportlīdzekļu tipiem, kuros izmanto komunikācijas saiti saskaņā ar ISO 15765-4 “Ceļu transportlīdzeklis, kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika – 4. daļa: prasībām sistēmām, kas saistītas ar emisijām”, jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF katram atbalstītajam OBD monitora identifikācijas numuram.

3.2.12.2.7.6.4.   Šajā iedaļā prasīto informāciju var noteikt, piemēram, šādi aizpildot tabulu, kas pievienojama šim pielikumam.

| Sastāvdaļa | Kļūdas kods | Pārraudzīšanas stratēģija | Kļūdas noteikšanas kritēriji | MI ieslēgšanas kritēriji | Sekundārie parametri | Iepriekšēja sagatavošana | Demonstrējuma tests |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katalizators | P0420 | Skābekļa 1. un 2. devēja signāli | Starpība starp 1. un 2. devēja signāliem | 3. cikls | Motora apgriezienu skaits, gaisa/degvielas režīms, katalizatora temperatūra | Divi 1. tipa cikli | I tips |

Sastāvdaļa

Kļūdas kods

Pārraudzīšanas stratēģija

Kļūdas noteikšanas kritēriji

MI ieslēgšanas kritēriji

Sekundārie parametri

Iepriekšēja sagatavošana

Demonstrējuma tests

Katalizators

P0420

Skābekļa 1. un 2. devēja signāli

Starpība starp 1. un 2. devēja signāliem

3. cikls

Motora apgriezienu skaits, gaisa/degvielas režīms, katalizatora temperatūra

Divi 1. tipa cikli

I tips

3.2.12.2.8.   Citas sistēmas (apraksts un darbība): ...

3.2.13.   Absorbcijas koeficienta simbola novietojums (tikai kompresijaizdedzes motoriem): ...

3.2.14.   Sīka informācija par ikvienu iekārtu, kas paredzēta degvielas taupīšanai (ja tā nav ietverta citos ierakstos): ...

3.2.15.   LPG degvielas sistēma: jā/nē (9)

3.2.15.1.   Apstiprinājuma numurs (saskaņā ar Noteikumiem Nr. 67): ...

3.2.15.2.   Motora elektroniskās vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar LPG

3.2.15.2.1.   Marka(-as): ...

3.2.15.2.2.   Tips(-i): ...

3.2.15.2.3.   Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisijām: ...

3.2.15.3.   Papildu dokumentācija: ...

3.2.15.3.1.   Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz sašķidrinātu naftas gāzi un otrādi: ...

3.2.15.3.2.   Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, vakuuma savienojumi, spiediena izlīdzināšanas caurules utt.):

3.2.15.3.3.   Simbola zīmējums: ...

3.2.16.   Dabasgāzes degvielas sistēma: jā/nē (9)

3.2.16.1.   Apstiprinājuma numurs (saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110): ...

3.2.16.2.   Motora elektroniskās vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar dabasgāzi

3.2.16.2.1.   Marka(-as): ...

3.2.16.2.2.   Tips(-i): ...

3.2.16.2.3.   Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisijām: ...

3.2.16.3.   Papildu dokumentācija: ...

3.2.16.3.1.   Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz dabasgāzi un otrādi: ...

3.2.16.3.2.   Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, vakuuma savienojumi, spiediena izlīdzināšanas šļūtenes utt.): ...

3.2.16.3.3.   Simbola zīmējums: ...

3.2.18.   Ūdeņraža degvielas sistēma: jā/nē (9)

3.2.18.1.   Tipa apstiprinājuma numurs saskaņā ar [Globālajiem tehniskajiem noteikumiem (GTR) par ūdeņraža un kurināmā elementu transportlīdzekļiem, kuri šobrīd tiek izstrādāti]: ...

3.2.18.2.   Elektronisks motora vadības bloks, kas paredzēts darbībai ar ūdeņradi

3.2.18.2.1.   Marka(-as): ...

3.2.18.2.2.   Tips(-i): ...

3.2.18.2.3.   Regulēšanas iespējas, kas saistītas ar emisiju: ...

3.2.18.3.   Papildu dokumentācija

3.2.18.3.1.   Katalizatora aizsardzības sistēmas apraksts, pārslēdzoties no benzīna uz ūdeņradi vai otrādi: ...

3.2.18.3.2.   Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, spiediena izlīdzināšanas caurules utt.): ...

3.2.18.3.3.   Simbola zīmējums: ...

3.3.   Elektriskais motors

3.3.1.   Tips (tinums, ierosme): ...

3.3.1.1.   Maksimālā jauda stundā: ... kW (ražotāja deklarētā vērtība)

3.3.1.1.1.   Maksimālā lietderīgā jauda: (15) ... kW (ražotāja deklarētā vērtība)

3.3.1.1.2.   Maksimālā 30 minūšu jauda: (15) ... kW (ražotāja deklarētā vērtība)

3.3.1.2.   Darba spriegums: ... V

3.3.2.   Akumulators

3.3.2.1.   Elementu skaits: ...

3.3.2.2.   Masa: ... kg

3.3.2.3.   Ietilpība: ... Ah (apmērstundas)

3.3.2.4.   Novietojums: ...

3.4.   Motoru jeb dzinēju kombinācijas

3.4.1.   Hibrīds elektriskais transportlīdzeklis: jā/nē (9)

3.4.2.   Kategorija – hibrīds elektriskais transportlīdzeklis, uzlāde no avota ārpus transportlīdzekļa/ nav uzlāde no avota ārpus transportlīdzekļa (9)

3.4.3.   Ekspluatācijas režīma slēdzis: ar/bez (9)

3.4.3.1.   Iespējamie ieslēdzamie režīmi ...

3.4.3.1.1.   Pilnībā elektrisks: jā/nē (9)

3.4.3.1.2.   Tikai ar degvielu: jā/nē (9)

3.4.3.1.3.   Hibrīdrežīmi: jā/nē (ja jā, tad īss apraksts)

3.4.4.   Enerģijas akumulēšanas ierīces apraksts: (akumulators, kondensators, spararats/ģenerators...) ...

3.4.4.1.   Marka(-as): ...

3.4.4.2.   Tips(-i): ...

3.4.4.3.   Identifikācijas numurs: ...

3.4.4.4.   Galvaniskā pāra veids: ...

3.4.4.5.   Enerģija: ... (akumulatoram: spriegums un ietilpība ampērstundās (Ah) 2 stundās, kondensatoram: J, ) ...

3.4.4.6.   Uzlādes ierīce: iebūvēta/ārēja/nav (9)

3.4.5.   Elektriskās iekārtas (raksturot katru elektrisko iekārtu atsevišķi)

3.4.5.1.   Marka: ...

3.4.5.2.   Tips: ...

3.4.5.3.   Galvenais lietošanas veids: vilces elektromotors/ģenerators

3.4.5.3.1.   Ja lieto kā vilces elektromotoru: viens motors/vairāki motori (skaits) ...

3.4.5.4.   Maksimālā jauda: ... kW

3.4.5.5.   Darbības princips: ...

3.4.5.5.1.   līdzstrāva/maiņstrāva/fāžu skaits: ...

3.4.5.5.2.   atsevišķs/virknes/jauktais slēgums (9) ...

3.4.5.5.3.   sinhronais/asinhronais (9) ...

3.4.6.   Vadības bloks ...

3.4.6.1.   Marka: ...

3.4.6.2.   Tips: ...

3.4.6.3.   Identifikācijas numurs: ...

3.4.7.   Jaudas regulators ...

3.4.7.1.   Marka: ...

3.4.7.2.   Tips: ...

3.4.7.3.   Identifikācijas numurs: ...

3.4.8.   Transportlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums ... km (saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumu): ...

3.4.9.   Ražotāja ieteikumi iepriekšējai sagatavošanai:

3.6.   Ražotāja pieļautās temperatūras

3.6.1.   Dzeses sistēma

3.6.1.1.   Šķidrumdzese

3.6.1.1.1.   Maksimālā temperatūra pie izplūdes: ... K

3.6.1.2.   Gaisa dzesēšana

3.6.1.2.1.   Atskaites punkts: ...

3.6.1.2.2.   Maksimālā temperatūra atskaites punktā: ... K

3.6.2.   Ieplūdes starpdzesētāja maksimālā izplūdes temperatūra: ... K

3.6.3.   Maksimālā izplūdes gāzes temperatūra izplūdes caurules(-ļu) vietā blakus izplūdes kolektora ārējam(-iem) atlokam(-iem): ... K

3.6.4.   Degvielas temperatūra

3.6.4.1.   Minimālā: ... K

3.6.4.2.   Maksimālā: ... K

3.6.5.   Smērvielas temperatūra

3.6.5.1.   Minimālā: ... K

3.6.5.2.   Maksimālā: ... K

3.8.   Eļļošanas sistēma

3.8.1.   Sistēmas apraksts

3.8.1.1.   Eļļas rezervuāra novietojums: ...

3.8.1.2.   Padeves sistēma (ar sūkni/iesmidzināšana ieplūdes sistēmā/sajaukšana ar degvielu utt.) (9)

3.8.2.   Eļļošanas sūknis

3.8.2.1.   Marka(-as): ...

3.8.2.2.   Tips(-i): ...

3.8.3.   Sajaukums ar degvielu

3.8.3.1.   Procentuālā attiecība: ...

3.8.4.   Eļļas dzesētājs: jā/nē (9)

3.8.4.1.   Rasējums(-i): ... vai

3.8.4.1.1.   Marka(-as): ...

3.8.4.1.2.   Tips(-i): ...

4.   Transmisija (16)

4.3.   Motora spararata inerces moments: ...

4.3.1.   Papildu inerces moments, kad nav ieslēgts pārnesums: ...

4.4.   Sajūgs (tips): ...

4.4.1.   Maksimālā griezes momenta konversija: ...

4.5.   Pārnesumkārba: ...

4.5.1.   Tips (manuāla/automātiska/ CVT (bezpakāpju variators)) (9) ...

4.6.   Pārnesumskaitļi ...

| Indekss | Pārnesumkārbas iekšējie pārnesumskaitļi (motora izejas vārpstas apgriezienu attiecība pret pārnesumkārbas izejas vārpstas apgriezieniem) | Galvenā pārvada pārnesumskaitļi (pārnesumkārbas izejas vārpstas un dzenošo riteņu apgriezienu attiecība) | Kopējais pārnesumu skaitlis |
| --- | --- | --- | --- |
| Bezpakāpju variatora (CVT) maksimums | | | |
| 1 | | | |
| 2 | | | |
| 3 | | | |
| 4, 5, citi | | | |
| Minimums CVT | | | |
| Atpakaļgaita | | | |

Indekss

Pārnesumkārbas iekšējie pārnesumskaitļi (motora izejas vārpstas apgriezienu attiecība pret pārnesumkārbas izejas vārpstas apgriezieniem)

Galvenā pārvada pārnesumskaitļi (pārnesumkārbas izejas vārpstas un dzenošo riteņu apgriezienu attiecība)

Kopējais pārnesumu skaitlis

Bezpakāpju variatora (CVT) maksimums

1

2

3

4, 5, citi

Minimums CVT

Atpakaļgaita

6.   Balstiekārta ...

6.6.   Riepas un riteņi ...

6.6.1.   Riepu/riteņu kombinācija(-as)

a) ...

visām iespējamajām riepām norāda izmēru, kravnesības indeksu, ātruma kategorijas simbolu;

b) ...

Z kategorijas riepām, ar ko paredzēts aprīkot transportlīdzekļus ar maksimālo ātrumu virs 300 km/h, norādīt līdzvērtīgu informāciju; riteņiem norādīt loka izmēru(-us) un iznesumu(-us).

6.6.1.1.   Asis

6.6.1.1.1.   1. ass: ...

6.6.1.1.2.   2. ass: ...

6.6.1.1.3.   3. ass: ...

6.6.1.1.4.   4. ass: ... utt.

6.6.2.   Rites rādiusu/apkārtmēra lielākā un mazākā vērtība: (17) ...

6.6.2.1.   Asis

6.6.2.1.1.   1. ass: ...

6.6.2.1.2.   2. ass: ...

6.6.2.1.3.   3. ass: ...

6.6.2.1.4.   4. ass: ... utt.

6.6.3.   Ražotāja ieteiktais spiediens(-i) riepās: ... kPa

9.   Virsbūve

9.1.   Virsbūves tips: (18) ...

9.10.3.   Vietas

9.10.3.1.   Skaits: ...

---

(1)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstzīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis informācijas dokuments, tad šīs rakstzīmes dokumentā aizstāj ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(2)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)  Ja ir viena versija ar normālo kabīni un cita ar guļamkabīni, norāda abu masas un izmērus.

(4)  Uzskata, ka vadītāja un attiecīgā gadījumā apkalpes locekļa svars ir 75 kg (68 kg cilvēka svars un 7 kg bagāžas svars saskaņā ar ISO standartu 2416 – 1992), degvielas tvertne ir piepildīta līdz 90 % un citas sistēmas, kurās ir šķidrumi (izņemot izlietotā ūdens), attiecīgi 100 % apmērā no ražotāja norādītā tilpuma.

(5)  Piekabēm vai puspiekabēm un transportlīdzekļiem, kam pievienotas piekabes vai puspiekabes, kuras rada lielu vertikālu slodzi uz jūgierīci vai seglierīci, šo slodzi, izdalītu ar gravitācijas standartpaātrinājumu, iekļauj tehniski pieļaujamajā pilnmasā.

(6)  Šeit norādīt katra varianta augstāko un zemāko vērtību.

(7)  Attiecībā uz nestandarta motoriem un sistēmām ražotājam jānodrošina ziņas, kas līdzvērtīgas turpmākajos punktos norādītajām.

(8)  Transportlīdzekļus var darbināt gan ar benzīnu, gan gāzveida degvielu, bet, ja benzīna sistēma ir ierīkota tikai avārijas situācijām vai tikai motora iedarbināšanai un benzīna tvertnē ietilpst ne vairāk kā 15 litri benzīna, testa nolūkā tos uzskata par transportlīdzekļiem, kurus darbina vienīgi ar gāzveida degvielu.

(9)  Lieko svītrot.

(10)  Šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai milimetra desmitdaļai.

(11)  Šo vērtību aprēķina ar π = 3,1416 un noapaļo uz leju līdz tuvākajam cm3.

(12)  Norādīt pielaidi.

(13)  Nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 85 prasībām.

(14)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, jo atbilst vairāk nekā viens ieraksts).

(15)  Nosaka saskaņā ar Noteikumu Nr. 85 prasībām.

(16)  Norādīto informāciju sniedz par ikvienu ierosināto variantu.

(17)  Norādīt vienu vai otru.

(18)  Kā noteikts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu uzbūvi (R.E.3.), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

1. pielikuma 1. papildinājums

Informācija par testa apstākļiem

1.   Aizdedzes sveces

1.1.   Marka: ...

1.2.   Tips: ...

1.3.   Dzirksteļstarpas iestatījums: ...

2.   Indukcijas spole

2.1.   Marka: ...

2.2.   Tips: ...

3.   Izmantotā smērviela

3.1.   Marka: ...

3.2.   Tips: (norādīt eļļas īpatsvaru smērvielas un degvielas maisījumā) ...

4.   Dinamometra slodzes iestatījuma informācija (informāciju atkārto katram dinamometra testam)

4.1.   Transportlīdzekļa virsbūves tips (variants/versija) ...

4.2.   Pārnesumkārbas tips (manuālā/automātiskā/CVT) (1)

4.3.   Nemainīgas slodzes līknes dinamometra iestatījuma informācija (ja izmanto) ...

4.3.1.   Izmantota alternatīva dinamometra slodzes iestatījuma metode (jā/nē (1))

4.3.2.   Inerces masa (kg): ...

4.3.3.   Faktiskā jauda, ko absorbē pie 80 km/h, t. sk., zudumi braukšanas laikā uz dinamometra (kW) ...

4.3.4.   Faktiskā jauda, ko absorbē pie 50km/h, t. sk., zudumi braukšanas laikā uz dinamometra (kW) ...

4.4.   Koriģējamas slodzes līknes dinamometra iestatījuma informācija (ja izmanto) ...

4.4.1.   Brīvskrējiena informācija no testa trases ...

4.4.2.   Riepu marka un tips: ...

4.4.3.   Riepu izmēri (priekšā/aizmugurē): ...

4.4.4.   Riepu spiediens (priekšā/aizmugurē) (kPa): ...

4.4.5.   Transportlīdzekļa testa masa ar vadītāju (kg): ...

4.4.6.   Brīvskrējiena uz ceļa dati (ja tādu izmanto)

| V (km/h) | V2 (km/h) | V1 (km/h) | Vidējais koriģētais brīvskrējiena laiks (s) |
| --- | --- | --- | --- |
| 120 | | | |
| 100 | | | |
| 80 | | | |
| 60 | | | |
| 40 | | | |
| 20 | | | |

V (km/h)

V2 (km/h)

V1 (km/h)

Vidējais koriģētais brīvskrējiena laiks (s)

120

100

80

60

40

20

4.4.7.   Vidējā koriģētā jauda uz ceļa (ja tādu izmanto)

| V (km/h) | Koriģētā jauda (kW) |
| --- | --- |
| 120 | |
| 100 | |
| 80 | |
| 60 | |
| 40 | |
| 20 | |

V (km/h)

Koriģētā jauda (kW)

120

100

80

60

40

20

---

(1)  Lieko svītrot.

---

2. PIELIKUMS

Image

Image

Papildpielikums paziņojumam par tipa apstiprinājumu Nr. ... saistībā ar transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu attiecībā uz izplūdes gāzu emisiju saskaņā ar 07. grozījumu sēriju Noteikumos Nr. 83

1.   Papildinformācija

1.1.   Transportlīdzekļa pašmasa: ...

1.2.   Transportlīdzekļa atskaites masa: ...

1.3.   Transportlīdzekļa maksimālā masa: ...

1.4.   Sēdvietu skaits (t. sk. vadītāja sēdvieta): ...

1.6.   Virsbūves tips:

| 1.6.1. | Attiecībā uz M1, M2: sedans/hečbeks/universālis/kupeja/kabriolets/plašlietojuma vieglais automobilis (1) |
| --- | --- |

1.6.1.

Attiecībā uz M1, M2: sedans/hečbeks/universālis/kupeja/kabriolets/plašlietojuma vieglais automobilis (1)

| 1.6.2. | Attiecībā uz N1, N2: kravas automobilis, furgons (1) |
| --- | --- |

1.6.2.

Attiecībā uz N1, N2: kravas automobilis, furgons (1)

1.7.   Piedziņa: priekšējā, pakaļējā, 4 × 4 (1)

1.8.   Pilnībā elektrisks transportlīdzeklis: jā/nē (1)

1.9.   Hibrīds elektriskais transportlīdzeklis: jā/nē (1)

1.9.1.   Hibrīda elektriskā transportlīdzekļa kategorija: uzlāde no avota ārpus transportlīdzekļa (OVC)/nav uzlādes no avota ārpus transportlīdzekļa (NOVC) (1)

1.9.2.   Ekspluatācijas režīma slēdzis: ar/bez (1)

1.10.   Motora identifikācija: ...

1.10.1.   Motora darba tilpums: ...

1.10.2.   Degvielas padeves sistēma: tiešā iesmidzināšana/netiešā iesmidzināšana (1)

1.10.3.   Ražotāja ieteiktā degviela: ...

1.10.4.   Maksimālā jauda: ... kW pie ... min– 1

1.10.5.   Turbopūtes ierīce: jā/nē (1)

1.10.6.   Aizdedzes sistēma: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze (1)

1.11.   Spēka piedziņas bloks (pilnībā elektriskam transportlīdzeklim vai hibrīdam elektriskajam transportlīdzeklim) (1)

1.11.1.   Maksimālā lietderīgā jauda: ... kW pie ... līdz .... min– 1

1.11.2.   Maksimālā 30 minūšu jauda: ... kW

1.11.3.   Maksimālais lietderīgais griezes moments: ... Nm pie ... min– 1

1.12.   Vilces akumulators (pilnībā elektriskam transportlīdzeklim vai hibrīdam elektriskajam transportlīdzeklim)

1.12.1.   Nominālais spriegums: ... V

1.12.2.   Ietilpība (2 h intervāls): ... Ah

1.13.   Transmisija

1.13.1.   Manuāla vai automātiska, vai bezpakāpju variators (1)
   (2): ...

1.13.2.   Pārnesumu attiecību skaits: ...

1.13.3.   Kopējā pārnesumu attiecība (t. sk. riepu rites apkārtmērs pie slodzes): ātrums uz ceļa pie 1 000 min– 1 (km/h)

Pirmais pārnesums: ... sestais pārnesums: ...

Otrais pārnesums: ... septītais pārnesums: ...

Trešais pārnesums: ... astotais pārnesums: ...

Ceturtais pārnesums: ...paātrinošais pārnesums: ...

Piektais pārnesums: ...

1.13.4.   Galvenā pārvada attiecība: ...

1.14.   Riepas: ...

1.14.1.   Tips: ...

1.14.2.   Izmēri: ...

1.14.3.   Rites apkārtmērs pie slodzes: ...

1.14.4.   I tipa testam izmantojamo riepu rites apkārtmērs

2.   Testa rezultāti

2.1.   Izpūtēja emisiju testa rezultāti: ...

Emisiju klasifikācija: 07. grozījumu sērija

Tipa apstiprinājuma numurs, ja nav cilmes transportlīdzeklis (3)

| I tipa rezultāts | Tests | CO
  (mg/km) | THC
  (mg/km) | NMHC
  (mg/km) | NOx

  (mg/km) | THC+NOx

  (mg/km) | Cietdaļiņas
  (mg/km) | Daļiņas
  (#/km) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mēra (4)
   (5) | 1 | | | | | | | |
| 2 | | | | | | | |
| 3 | | | | | | | |
| Mēra vidējo vērtību (M) (4)
   (5) | | | | | | | | |
| Ki (4)
   (6) | | | | | | (7) | | |
| Vidējā vērtība, ko aprēķina ar Ki (M.Ki) (5) | | | | | | (8) | | |
| DF (4)
   (6) | | | | | | | | |
| Galīgā vidējā vērtība, ko aprēķina ar Ki un DF (M.Ki.DF) (9) | | | | | | | | |
| Robežvērtība | | | | | | | | |

I tipa rezultāts

Tests

CO

(mg/km)

THC

(mg/km)

NMHC

(mg/km)

NOx

(mg/km)

THC+NOx

(mg/km)

Cietdaļiņas

(mg/km)

Daļiņas

(#/km)

Mēra (4)
   (5)

1

2

3

Mēra vidējo vērtību (M) (4)
   (5)

Ki (4)
   (6)

(7)

Vidējā vērtība, ko aprēķina ar Ki (M.Ki) (5)

(8)

DF (4)
   (6)

Galīgā vidējā vērtība, ko aprēķina ar Ki un DF (M.Ki.DF) (9)

Robežvērtība

Motora dzesēšanas ventilatora atrašanās vieta testa laikā:

apakšējās malas augstums virs zemes: ... cm

Ventilatora centra pozīcija šķērsvirzienā: ... cm

Pa labi/ pa kreisi no transportlīdzekļa centra līnijas (1) Informācija par reģenerācijas stratēģiju

| D | = | darbības ciklu skaits starp diviem (2) cikliem, kuros noris reģenerācijas fāzes: ... |
| --- | --- | --- |
| d | = | darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai: ... |

D

=

darbības ciklu skaits starp diviem (2) cikliem, kuros noris reģenerācijas fāzes: ...

d

=

darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai: ...

II tips: ... procenti

III veids. ...

IV veids. ... g/testā

V tips: ...

Ilglaicīguma testa tips: visa transportlīdzekļa tests/vecināšanas tests stendā/neveic (1)

| — | Pasliktināšanās koeficients DF: aprēķināts/piešķirts (1) |
| --- | --- |

—

Pasliktināšanās koeficients DF: aprēķināts/piešķirts (1)

| — | Norādīt vērtības (DF): ... |
| --- | --- |

—

Norādīt vērtības (DF): ...

VI tips:

| VI tips | CO (mg/km) | THC (mg/km) |
| --- | --- | --- |
| Izmērītā vērtība | | |

VI tips

CO (mg/km)

THC (mg/km)

Izmērītā vērtība

2.1.1.   Divu degvielu transportlīdzekļiem I tipa tabulu atkārto attiecībā uz katru degvielu. Maināmas degvielas transportlīdzekļiem, kad 1. tipa testi veicami ar abām degvielām saskaņā ar šo noteikumu A tabulu, un transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, vai tie būtu vienas degvielas vai divu degvielu transportlīdzekļi, tabulu atkārto katrai testā izmantotajai etalongāzei, un papildu tabulā norāda iegūtos sliktākos rezultātus. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar šo noteikumu 12. pielikuma 3.1.4. un 3.1.5. punktu norāda, vai rezultāti ir iegūti ar mērījumiem vai arī aprēķināti.

OBD tests

2.1.2.   Rakstisks nepareizas darbības indikatora apraksts un/vai rasējums: ...

2.1.3.   OBD pārraudzīto visu komponentu saraksts un pielietojums: ...

2.1.4.   Rakstisks apraksts (vispārējie darbības principi): ...

2.1.4.1.   Aizdedzes izlaidumu noteikšana (10): ...

2.1.4.2.   Katalizatora kontrole (10) ...

2.1.4.3.   Skābekļa devēja kontrole (10) ...

2.1.4.4.   Citas OBD sistēmas kontrolētas sastāvdaļas (10): ...

2.1.4.5.   Katalizatora kontrole (11): ...

2.1.4.6.   Cietdaļiņu filtra kontrole (11) ...

2.1.4.7.   Elektroniskās degvielas padeves sistēmas pārraudzīšana (11): ...

2.1.4.8.   Citas OBD sistēmas kontrolētas sastāvdaļas: ...

2.1.5.   MI ieslēgšanās kritēriji (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode): ...

2.1.6.   Visu izmantoto OBD izvades kodu un formātu saraksts (ar paskaidrojumu katram): ...

2.2.   Emisiju dati, kas nepieciešami tehniskās apskates testam

| Tests | CO vērtība
  (% tilp.) | Gaisa pāruma koeficients (lambda) (12) | Motora apgriezienu skaits
  (min– 1) | Motora eļļas temperatūra
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tests pie zemiem tukšgaitas apgriezieniem | | Nepiemēro | | |
| Tests pie augstiem tukšgaitas apgriezieniem Katalītiskais neitralizators: ir/nav) | | | | |

Tests

CO vērtība

(% tilp.)

Gaisa pāruma koeficients (lambda) (12)

Motora apgriezienu skaits

(min– 1)

Motora eļļas temperatūra

(°C)

Tests pie zemiem tukšgaitas apgriezieniem

Nepiemēro

Tests pie augstiem tukšgaitas apgriezieniem Katalītiskais neitralizators: ir/nav)

2.3.   Katalītiskie neitralizatori: jā/nē (1)

2.3.1.   Oriģinālais katalītiskais neitralizators testēts pēc visām attiecīgajām šo noteikumu prasībām: jā/nē (1)

2.4.   Dūmainības testa rezultāti (1)
   (13)

2.4.1.   Ar vienmērīgu apgriezienu skaitu: skatīt tehniskā dienesta testa protokolu Nr. ...

2.4.2.   Brīva paātrinājuma testi

2.4.2.1.   Absorbcijas koeficienta izmērītā vērtība: ... m– 1

2.4.2.2.   Koriģētā absorbcijas koeficienta vērtība: ... m– 1

2.4.2.3.   Absorbcijas koeficienta simbola atrašanās vieta transportlīdzeklī: ...

3.   Piezīmes: ...

---

(1)  Lieko svītrot (ir gadījumi, kad nekas nav jāsvītro, ja iespējama vairāk nekā viena atbilde).

(2)  Transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu norādīt visus attiecīgos tehniskos datus.

(3)  Ja tipa identifikācijas līdzekļi satur rakstzīmes, kas neattiecas uz tā transportlīdzekļa, sastāvdaļas vai atsevišķas tehniskas vienības tipa aprakstu, uz kuru attiecas šis informācijas dokuments, tad šīs rakstzīmes dokumentā aizstāj ar simbolu “?” (piemēram, ABC??123??).

(4)  Vajadzības gadījumā.

(5)  Noapaļo līdz 2 zīmēm aiz komata.

(6)  Noapaļo līdz 4 zīmēm aiz komata.

(7)  Neattiecas.

(8)  Vidējo vērtību aprēķina, saskaitot vidējās vērtības (M.Ki), kas aprēķinātas attiecībā uz THC un NOx.

(9)  Noapaļo līdz 1 zīmei aiz komata vairāk nekā robežvērtībai.

(10)  Kompresijaizdedzes transportlīdzekļiem.

(11)  Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru

(12)  Gaisa pāruma koeficienta formula: skatīt šo noteikumu 5.3.7.3. punktu.

(13)  Dūmainības mērījumus veic saskaņā ar Noteikumiem Nr. 24.

2. pielikuma 1. papildinājums

Informācija, kas saistīta ar OBD

Kā paredzēts šo noteikumu 1. pielikuma informācijas dokumenta 3.2.12.2.7.6. punktā, informāciju šajā papildinājumā nodrošina transportlīdzekļa ražotājs, lai varētu ražot ar OBD savietojamas nomaiņas vai rezerves daļas, diagnostikas instrumentus un testa iekārtas.

Pēc pieprasījuma ar šo papildinājumu nediskriminējošā veidā iepazīstina visus ieinteresētos sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu ražotājus.

| 1. | To iepriekšējas sagatavošanas ciklu veida apraksts un skaits, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa apstiprinājumam. |
| --- | --- |

1.

To iepriekšējas sagatavošanas ciklu veida apraksts un skaits, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa apstiprinājumam.

| 2. | Tā OBD demonstrējuma cikla veida apraksts, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa apstiprinājumam un kas attiecas uz OBD uzraudzītu komponentu. |
| --- | --- |

2.

Tā OBD demonstrējuma cikla veida apraksts, ko izmanto transportlīdzekļa sākotnējam tipa apstiprinājumam un kas attiecas uz OBD uzraudzītu komponentu.

| 3. | Visaptverošs dokuments, kurā aprakstītas visas tās sastāvdaļas no kurām devējs saņem informāciju, un kļūdu noteikšanas un MI ieslēgšanas sistēma (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode), ietverot sarakstu ar attiecīgajiem sekundārajiem devēja saņemtiem parametriem katram OBD sistēmas pārraudzītajai sastāvdaļai. Saraksts ar visiem OBD izvades kodiem un izmantoto formātu (katru paskaidrojot), kas saistīti ar atsevišķai emisijai atbilstīgām piedziņas ķēdes sastāvdaļām un atsevišķām ar emisiju nesaistītām sastāvdaļām, ja šīs sastāvdaļas pārraudzību izmanto, lai noteiktu MI ieslēgšanos. Jo īpaši jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF un informācijai, kas sniegta $06 režīmā. Tādiem transportlīdzekļu tipiem, kuros izmanto komunikācijas saiti saskaņā ar ISO 15765-4 “Ceļu transportlīdzeklis, kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika – 4. daļa: prasībām sistēmām, kas saistītas ar emisijām”, jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF katram atbalstītajam OBD monitora identifikācijas numuram.
  Šo informāciju var sniegt zemāk dotajā tabulā:












  Sastāvdaļa | Kļūdas kods | Pārraudzī-šanas stratēģija | Kļūdas noteikšanas kritēriji | MI ieslēgšanas kritēriji | Sekundārie parametri | Iepriekšēja sagatavošana | Demonstrējuma tests |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Katalizators | P0420 | Skābekļa 1. un 2. devēja signāli | Starpība starp 1. un 2. devēja signāliem | 3. cikls | Motora apgriezienu skaits, gaisa/degvielas režīms, katalizatora temperatūra | Divi 1. tipa cikli | I tips |

3.

Visaptverošs dokuments, kurā aprakstītas visas tās sastāvdaļas no kurām devējs saņem informāciju, un kļūdu noteikšanas un MI ieslēgšanas sistēma (noteikts braukšanas ciklu skaits vai statistiskā metode), ietverot sarakstu ar attiecīgajiem sekundārajiem devēja saņemtiem parametriem katram OBD sistēmas pārraudzītajai sastāvdaļai. Saraksts ar visiem OBD izvades kodiem un izmantoto formātu (katru paskaidrojot), kas saistīti ar atsevišķai emisijai atbilstīgām piedziņas ķēdes sastāvdaļām un atsevišķām ar emisiju nesaistītām sastāvdaļām, ja šīs sastāvdaļas pārraudzību izmanto, lai noteiktu MI ieslēgšanos. Jo īpaši jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $05 režīma testā Nr. $21 līdz FF un informācijai, kas sniegta $06 režīmā. Tādiem transportlīdzekļu tipiem, kuros izmanto komunikācijas saiti saskaņā ar ISO 15765-4 “Ceļu transportlīdzeklis, kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika – 4. daļa: prasībām sistēmām, kas saistītas ar emisijām”, jāsniedz aptverošs skaidrojums informācijai, kas sniegta $06 režīma testā Nr. $00 līdz FF katram atbalstītajam OBD monitora identifikācijas numuram.

Šo informāciju var sniegt zemāk dotajā tabulā:

Sastāvdaļa

Kļūdas kods

Pārraudzī-šanas stratēģija

Kļūdas noteikšanas kritēriji

MI ieslēgšanas kritēriji

Sekundārie parametri

Iepriekšēja sagatavošana

Demonstrējuma tests

Katalizators

P0420

Skābekļa 1. un 2. devēja signāli

Starpība starp 1. un 2. devēja signāliem

3. cikls

Motora apgriezienu skaits, gaisa/degvielas režīms, katalizatora temperatūra

Divi 1. tipa cikli

I tips

2. pielikuma 2. papildinājums

Ražotāja sertifikāts par atbilstību OBD veiktspējas ekspluatācijā prasībām

(Ražotājs):

(Ražotāja adrese):

apstiprina, ka

| 1. | šā sertifikāta pielikumā uzskaitītie transportlīdzekļu tipi atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7. punkta noteikumiem par OBD sistēmas veiktspēju ekspluatācijā visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

1.

šā sertifikāta pielikumā uzskaitītie transportlīdzekļu tipi atbilst šo noteikumu 11. pielikuma 1. papildinājuma 7. punkta noteikumiem par OBD sistēmas veiktspēju ekspluatācijā visos saprātīgi paredzamos braukšanas apstākļos;

| 2. | šim sertifikātam pievienotais plāns(-i), kurā aprakstīti sīki tehniskie kritēriji katras kontrolierīces skaitītāja un saucēja palielināšanai, ir pareizs(-i) un pilnīgs(-i) attiecībā uz visu tipu transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas šis sertifikāts |
| --- | --- |

2.

šim sertifikātam pievienotais plāns(-i), kurā aprakstīti sīki tehniskie kritēriji katras kontrolierīces skaitītāja un saucēja palielināšanai, ir pareizs(-i) un pilnīgs(-i) attiecībā uz visu tipu transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas šis sertifikāts

[...Vieta]

[... Datums]

[Ražotāja pārstāvja paraksts]

Pielikumi:

| a) | to transportlīdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas šis sertifikāts; |
| --- | --- |

a)

to transportlīdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas šis sertifikāts;

| b) | plāns(-i), kurā aprakstīti sīki tehniskie kritēriji katra rādītāja skaitītāja un saucēja palielināšanai, kā arī plāns(-i) kritēriji skaitītāju, saucēju un kopsaucēja izslēgšanai. |
| --- | --- |

b)

plāns(-i), kurā aprakstīti sīki tehniskie kritēriji katra rādītāja skaitītāja un saucēja palielināšanai, kā arī plāns(-i) kritēriji skaitītāju, saucēju un kopsaucēja izslēgšanai.

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMS

Apstiprinājuma marķējumā, ko izdod un piestiprina transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, tipa apstiprinājuma numuram pievieno burtu, kuru piešķir saskaņā ar šā pielikuma A3/1. tabulu un kurš norāda transportlīdzekļa kategoriju un klasi, uz ko apstiprinājums attiecas.

Šajā pielikumā norādīts šāda marķējuma izskats un sniegts piemērs, no kā tas sastāv.

Turpmākajā shematiskajā zīmējumā attēlots marķējuma vispārējais izkārtojums, proporcijas un saturs. Ir norādīta ciparu un rakstzīmju nozīme, un ir norādīti arī avoti, kā noteikt attiecīgās alternatīvas katram apstiprinājuma gadījumam.

| (1) | Valsts numurs saskaņā ar zemsvītras piezīmi šo noteikumu 4.4.1. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Valsts numurs saskaņā ar zemsvītras piezīmi šo noteikumu 4.4.1. punktā.

| (1) | Saskaņā ar šā pielikuma A3/1. tabulu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar šā pielikuma A3/1. tabulu.

Šis ir praktisks piemērs, kā būtu jāizskatās un no kā būtu jāsastāv marķējumam.

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim saskaņā ar šo noteikumu 4. punktu, norāda, ka attiecīgais transportlīdzekļa tips ir apstiprināts Apvienotajā Karalistē (E11) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83 un ar apstiprinājuma numuru 2439. Šis marķējums norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu prasībām pēc tam, kad tajos iekļauta 07. grozījumu sērija. Burts X norāda, ka transportlīdzeklis pieder pie II klases N1 kategorijas, kas atbilst A3/1. tabulā norādītajiem emisijas un OBD standartiem.

A3/1. tabula

Burti, ar ko apzīmē degvielu, motoru un transportlīdzekļa kategoriju

| Zīme | Transportlīdzekļa kategorija un klase | Motora tips | Emisijas standarts | OBD standarts |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| T | M, N1 kategorija, I klase | CI | A | OBD starpposma robežvērtības (sk. A11/3. tabulu) |
| U | N1 kategorija, II klase | CI | A | OBD starpposma robežvērtības (sk. A11/3. tabulu) |
| V | N1 kategorija, III klase, N2 kategorija | CI | A | OBD starpposma robežvērtības (sk. A11/3. tabulu) |
| W | M, N1 kategorija, I klase | PI
  CI | A | OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu) |
| X | N1 kategorija, II klase | PI
  CI | A | OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu) |
| Y | N1 kategorija, III klase, N2 kategorija | PI
  CI | A | OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu) |
| ZA | M, N1 kategorija, I klase | PI
  CI | B | OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu) |
| ZB | N1 kategorija, II klase | PI
  CI | B | OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu) |
| ZC | N1 kategorija, III klase, N2 | PI
  CI | B | OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu) |
| ZD | M, N1 kategorija, I klase | PI
  CI | B | OBD galīgās robežvērtības (sk. A11/1. tabulu) |
| ZE | N1 kategorija, II klase | PI
  CI | B | OBD galīgās robežvērtības (sk. A11/1. tabulu) |
| ZF | N1 kategorija, III klase, N2 kategorija | PI
  CI | B | OBD galīgās robežvērtības (sk. A11/1. tabulu) |

Zīme

Transportlīdzekļa kategorija un klase

Motora tips

Emisijas standarts

OBD standarts

T

M, N1 kategorija, I klase

CI

A

OBD starpposma robežvērtības (sk. A11/3. tabulu)

U

N1 kategorija, II klase

CI

A

OBD starpposma robežvērtības (sk. A11/3. tabulu)

V

N1 kategorija, III klase, N2 kategorija

CI

A

OBD starpposma robežvērtības (sk. A11/3. tabulu)

W

M, N1 kategorija, I klase

PI

CI

A

OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu)

X

N1 kategorija, II klase

PI

CI

A

OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu)

Y

N1 kategorija, III klase, N2 kategorija

PI

CI

A

OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu)

ZA

M, N1 kategorija, I klase

PI

CI

B

OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu)

ZB

N1 kategorija, II klase

PI

CI

B

OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu)

ZC

N1 kategorija, III klase, N2

PI

CI

B

OBD pagaidu robežvērtības (sk. A11/2. tabulu)

ZD

M, N1 kategorija, I klase

PI

CI

B

OBD galīgās robežvērtības (sk. A11/1. tabulu)

ZE

N1 kategorija, II klase

PI

CI

B

OBD galīgās robežvērtības (sk. A11/1. tabulu)

ZF

N1 kategorija, III klase, N2 kategorija

PI

CI

B

OBD galīgās robežvērtības (sk. A11/1. tabulu)

Emisiju standarti

| A | Emisiju prasības saskaņā ar robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā, bet tiek pieļautas daļiņu skaita pagaidu vērtības PI transportlīdzekļiem, kā norādīts minētās tabulas 2. zemsvītras piezīmē; |
| --- | --- |
| B | Emisiju prasības saskaņā ar robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā, tostarp daļiņu skaita galīgos standartus PI transportlīdzekļiem un E10 un B7 etalondegvielas lietojumu (attiecīgā gadījumā). |

A

Emisiju prasības saskaņā ar robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā, bet tiek pieļautas daļiņu skaita pagaidu vērtības PI transportlīdzekļiem, kā norādīts minētās tabulas 2. zemsvītras piezīmē;

B

Emisiju prasības saskaņā ar robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā, tostarp daļiņu skaita galīgos standartus PI transportlīdzekļiem un E10 un B7 etalondegvielas lietojumu (attiecīgā gadījumā).

---

4.a PIELIKUMS

I tipa tests

(izplūdes gāzu emisiju pārbaude pēc aukstās iedarbināšanas)

1.   PIEMĒROJAMĪBA

Ar šo pielikumu tiek aizstāts šo noteikumu iepriekšējais 4. pielikums.

2.   IEVADS

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra I tipa testam, kas definēts šo noteikumu 5.3.1. punktā. Ja izmantojamā etalondegviela ir sašķidrinātā naftas gāze vai dabasgāze/biometāns, papildus piemēro šo noteikumu 12. pielikuma prasības.

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Apkārtējās vides apstākļi

3.1.1.   Testa laikā temperatūrai testa telpā jābūt starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Absolūtajam gaisa mitrumam testa telpā vai motora ieplūdes gaisam ir jābūt tādam, lai:

5,5 ≤ H ≤ 12,2 (g H2O/kg sausa gaisa)

Izmēra absolūto gaisa mitrumu (H).

Mēra šādas temperatūras:

gaiss testa telpā;

atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas temperatūra, kā noteikts attiecībā uz emisijas mērīšanas sistēmām, kuras definētas šā pielikuma 2.–5. papildinājumā.

Izmēra atmosfēras spiedienu.

3.2.   Testa transportlīdzeklis

3.2.1.   Testa transportlīdzekli piegādā labā mehāniskā stāvoklī. Tas ir iebraukts un pirms testa nobraucis vismaz 3 000 km.

3.2.2.   No izplūdes sistemas nav nekādu noplūžu, kas varētu samazināt savāktās gāzes daudzumu, kuram jābūt tādam pašam, kā tam, kas izplūst no motora.

3.2.3.   Var pārbaudīt, vai ieplūdes sistēma ir noslēgta, lai nodrošinātu, ka karburāciju neietekmē nejauša gaisa ieplūde.

3.2.4.   Motora un transportlīdzekļa vadības iestatījumiem jābūt saskaņā ar ražotāja norādījumiem. Šo prasību, jo īpaši, piemēro arī tukšgaitas iestatījumiem (rotācijas ātrums un oglekļa monoksīda saturs izplūdes gāzēs), aukstās iedarbināšanas ierīcei un izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmai.

3.2.5.   Testa transportlīdzekli vai ekvivalentu transportlīdzekli, ja nepieciešams, aprīko ar ierīci, kas ļauj mērīt šasijas dinamometra iestatīšanai nepieciešamos raksturlielumus saskaņā ar šā pielikuma 5. punktu.

3.2.6.   Par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests var pārbaudīt, vai transportlīdzekļa veiktspēja atbilst ražotāja norādītajai, vai to var izmantot parastai braukšanai un, jo īpaši, vai tas ir iedarbināms gan aukstumā, gan karstumā.

3.2.7.   Testa cikla laikā ir ieslēgti transportlīdzekļa dienas gaitas lukturi, kas definēti Noteikumu Nr. 48 2. punktā. Testējamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar dienas gaitas lukturu sistēmu, kurai ir visaugstākais elektroenerģijas patēriņš, salīdzinot ar pārējām dienas gaitas lukturu sistēmām, kuras ražotājs uzstāda tai transportlīdzekļu grupai, ko pārstāv tipa apstiprinājuma transportlīdzeklis. Šim nolūkam ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz pienācīgu tehnisko dokumentāciju.

3.3.   Testa degviela

3.3.1.   Testam izmanto atbilstošu etalondegvielu, kā paredzēts šo noteikumu 10. vai 10.a pielikumā.

3.3.2.   Transportlīdzekļus, kuri darbināmi vai nu ar benzīnu, vai ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, saskaņā ar šo noteikumu 12. pielikumu testē ar attiecīgo(-ajām) etalondegvielu(-ām), kā paredzēts šo noteikumu 10. vai 10.a pielikumā.

3.4.   Transportlīdzekļa uzstādīšana

3.4.1.   Transportlīdzeklim testa laikā ir jāatrodas aptuveni horizontāli, lai izvairītos no degvielas anomāla sadalījuma.

3.4.2   Pār transportlīdzekli pūš gaisu ar mainīgu ātrumu. Ventilatora ātrumam ir jābūt diapazonā no 10 km/h līdz vismaz izmantotā testa cikla maksimālajam ātrumam. Gaisa lineārajam ātrumam pie ventilatora atveres jābūt ± 5 km/h diapazonā no attiecīgā ruļļa ātruma 10–50 km/h robežās. Pie ātruma virs 50 km/h gaisa lineārajam ātrumam jābūt ± 10 km/h diapazonā no attiecīgā ruļļa ātruma. Gaisa ātrums var būt vienāds ar nulli, ja ruļļa ātrums ir mazāks par 10 km/h.

Minēto gaisa ātrumu nosaka kā vidējo vērtību no vairākiem mērīšanas punktiem, kuri,

| a) | ja izmanto ventilatorus ar taisnlenķa izeju, atrodas katra taisnstūra centrā, sadalot visu ventilatora atveri deviņos laukumos (sadalot ventilatora atveres horizontālo un vertikālo plakni trijās vienādās daļās); Centrālo laukumu nemēra (kā parādīts diagrammā turpmāk). |
| --- | --- |

a)

ja izmanto ventilatorus ar taisnlenķa izeju, atrodas katra taisnstūra centrā, sadalot visu ventilatora atveri deviņos laukumos (sadalot ventilatora atveres horizontālo un vertikālo plakni trijās vienādās daļās); Centrālo laukumu nemēra (kā parādīts diagrammā turpmāk).

| b) | ja izmanto ventilatorus ar apaļu izeju, izejas laukumu sadala 8 vienādos segmentos ar vertikālām, horizontālām un 45° līnijām. Mērījumu punkti atrodas uz katras daļas centra līnijas–rādiusa (22,5°) divu trešdaļu attālumā no centra (kā parādīts turpmākajā diagrammā). |
| --- | --- |

b)

ja izmanto ventilatorus ar apaļu izeju, izejas laukumu sadala 8 vienādos segmentos ar vertikālām, horizontālām un 45° līnijām. Mērījumu punkti atrodas uz katras daļas centra līnijas–rādiusa (22,5°) divu trešdaļu attālumā no centra (kā parādīts turpmākajā diagrammā).

Šos mērījumus veic, kad ventilatora priekšā nav transportlīdzekļa vai citu šķēršļu.

Ierīcei, ko lieto gaisa lineārā ātruma mērīšanai, jāatrodas starp 0 un 20 cm no ventilatora atveres.

Izvēlētajam ventilatoram ir jābūt šādām īpašībām:

| a) | laukums: vismaz 0,2 m2; |
| --- | --- |

a)

laukums: vismaz 0,2 m2;

| b) | apakšējās malas augstums virs zemes: apmēram 0,2 m; |
| --- | --- |

b)

apakšējās malas augstums virs zemes: apmēram 0,2 m;

| c) | attālums no transportlīdzekļa priekšgala: apmēram 0,3 m. |
| --- | --- |

c)

attālums no transportlīdzekļa priekšgala: apmēram 0,3 m.

Dzesēšanas ventilatora augstumu un šķērsvirziena pozīciju var mainīt pēc ražotāja pieprasījuma un ja to par atbilstīgu uzskata tipa apstiprinātāja iestāde.

Iepriekš aprakstītajos gadījumos apstiprinājuma testa protokolā reģistrē dzesēšanas ventilatora pozīciju un konfigurāciju un izmanto ražošanas atbilstības (COP) un atbilstības ekspluatācijā (ISC) pārbaudei.

4.   TESTA APRĪKOJUMS

4.1.   Šasijas dinamometrs

Prasības šasijas dinamometram ir noteiktas šā pielikuma 1. papildinājumā.

4.2.   Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma

Prasības izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmai ir noteiktas šā pielikuma 2. papildinājumā.

4.3.   Gāzveida emisiju paraugu ņemšana un analīze

Prasības gāzveida emisiju paraugu ņemšanai un analīzei ir noteiktas šā pielikuma 3. papildinājumā.

4.4.   Cietdaļiņu masas (PM) emisijas mērīšanas iekārtas

Prasības cietdaļiņu masas paraugu ņemšanai un mērīšanai ir noteiktas šā pielikuma 4. papildinājumā.

4.5.   Daļiņu skaita (PN) emisijas mērīšanas iekārtas

Prasības daļiņu skaita paraugu ņemšanai un mērīšanai ir noteiktas šā pielikuma 5. papildinājumā.

4.6.   Testa telpas vispārējais aprīkojums

Ar precizitāti ± 1,5 K mēra šādas temperatūras:

| a) | gaiss testa telpā; |
| --- | --- |

a)

gaiss testa telpā;

| b) | motora ieplūdes gaiss; |
| --- | --- |

b)

motora ieplūdes gaiss;

| c) | atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas temperatūra, kā noteikts attiecībā uz emisijas mērīšanas sistēmām, kuras definētas šā pielikuma 2.–5. papildinājumā. |
| --- | --- |

c)

atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas temperatūra, kā noteikts attiecībā uz emisijas mērīšanas sistēmām, kuras definētas šā pielikuma 2.–5. papildinājumā.

Atmosfēras spiedienam jābūt izmērāmam ar ± 0,1 kPa precizitāti.

Absolūtajam mitrumam (H) jābūt izmērāmam ar ± 5 % precizitāti.

5.   TRANSPORTLĪDZEKĻA CEĻA SLODZES NOTEIKŠANA

5.1.   Testa procedūra

Testa procedūra transportlīdzekļa ceļa slodzes mērīšanai ir aprakstīta šā pielikuma 7. papildinājumā.

Šī procedūra nav jāveic, ja šasijas dinamometra slodze ir iestatāma atbilstīgi transportlīdzekļa atskaites masai.

6.   EMISIJAS TESTA PROCEDŪRA

6.1.   Testa cikls

Ekspluatācijas cikls, kas sastāv no pirmās daļas (pilsētas cikls) un otrās daļas (ārpuspilsētas cikls), ir parādīts A4a/1. attēlā. Pilna testa laikā parasto pilsētas ciklu izpilda četras reizes, un tad seko otrā daļa.

6.1.1.   Parastais pilsētas cikls

Testēšanas cikla pirmajā daļā ietilpst 4 parastie pilsētas cikli, kā definēts A4a/1. tabulā, parādīts A4a/2. attēlā un apkopots turpmāk.

Sadalījums pa fāzēm:

| | Laiks (s) | Procenti | |
| --- | --- | --- | --- |
| Tukšgaita | 60 | 30,8 | 35,4 |
| Palēninājums, sajūgs izslēgts | 9 | 4,6 | |
| Pārnesuma pārslēgšana: | 8 | 4,1 | |
| Paātrinājumi: | 36 | 18,5 | |
| Vienmērīga ātruma periodi: | 57 | 29,2 | |
| Palēninājumi: | 25 | 12,8 | |
| Kopā | 195 | 100 | |

Laiks (s)

Procenti

Tukšgaita

60

30,8

35,4

Palēninājums, sajūgs izslēgts

9

4,6

Pārnesuma pārslēgšana:

8

4,1

Paātrinājumi:

36

18,5

Vienmērīga ātruma periodi:

57

29,2

Palēninājumi:

25

12,8

Kopā

195

100

Sadalījums pa pārnesumu lietojumu:

| | Laiks (s) | Procenti | |
| --- | --- | --- | --- |
| Tukšgaita | 60 | 30,8 | 35,4 |
| Ātruma samazināšana, sajūgs izslēgts | 9 | 4,6 | |
| Pārnesuma pārslēgšana | 8 | 4,1 | |
| Pirmais pārnesums | 24 | 12,3 | |
| Otrais pārnesums | 53 | 27,2 | |
| Trešais pārnesums | 41 | 21 | |
| Kopā | 195 | 100 | |

Laiks (s)

Procenti

Tukšgaita

60

30,8

35,4

Ātruma samazināšana, sajūgs izslēgts

9

4,6

Pārnesuma pārslēgšana

8

4,1

Pirmais pārnesums

24

12,3

Otrais pārnesums

53

27,2

Trešais pārnesums

41

21

Kopā

195

100

Vispārīga informācija

| Vidējais ātrums testa laikā: | 19 km/h |
| --- | --- |
| Faktiskais norises ilgums: | 195 s |
| Cikla laikā teorētiski veiktais attālums: | 1,013 km |
| Četru ciklu attāluma ekvivalents: | 4,052 km |

Vidējais ātrums testa laikā:

19 km/h

Faktiskais norises ilgums:

195 s

Cikla laikā teorētiski veiktais attālums:

1,013 km

Četru ciklu attāluma ekvivalents:

4,052 km

6.1.2.   Ārpuspilsētas cikls

Testēšanas cikla otrajā daļā ietilpst ārpuspilsētas cikls, kā definēts A4a/2. tabulā, parādīts A4a/3. attēlā un apkopots turpmāk.

Sadalījums pa fāzēm:

| | Laiks (s) | Procenti |
| --- | --- | --- |
| Tukšgaita | 20 | 5,0 |
| Ātruma samazināšana, sajūgs izslēgts | 20 | 5,0 |
| Pārnesuma pārslēgšana | 6 | 1,5 |
| Paātrinājumi | 103 | 25,8 |
| Vienmērīga ātruma periodi | 209 | 52,2 |
| Ātruma samazināšana | 42 | 10,5 |
| Kopā | 400 | 100 |

Laiks (s)

Procenti

Tukšgaita

20

5,0

Ātruma samazināšana, sajūgs izslēgts

20

5,0

Pārnesuma pārslēgšana

6

1,5

Paātrinājumi

103

25,8

Vienmērīga ātruma periodi

209

52,2

Ātruma samazināšana

42

10,5

Kopā

400

100

Sadalījums pēc pārnesuma lietojuma:

| | Laiks (s) | Procenti |
| --- | --- | --- |
| Tukšgaita | 20 | 5,0 |
| Ātruma samazināšana, sajūgs atbrīvots | 20 | 5,0 |
| Pārnesuma pārslēgšana | 6 | 1,5 |
| Pirmais pārnesums | 5 | 1,3 |
| Otrais pārnesums | 9 | 2,2 |
| Trešais pārnesums | 8 | 2 |
| Ceturtais pārnesums | 99 | 24,8 |
| Piektais pārnesums | 233 | 58,2 |
| Kopā | 400 | 100 |

Laiks (s)

Procenti

Tukšgaita

20

5,0

Ātruma samazināšana, sajūgs atbrīvots

20

5,0

Pārnesuma pārslēgšana

6

1,5

Pirmais pārnesums

5

1,3

Otrais pārnesums

9

2,2

Trešais pārnesums

8

2

Ceturtais pārnesums

99

24,8

Piektais pārnesums

233

58,2

Kopā

400

100

Vispārīga informācija

| Vidējais ātrums testa laikā: | 62,6 km/h |
| --- | --- |
| Faktiskais norises ilgums: | 400 s |
| Cikla laikā teorētiski veiktais attālums: | 6,955 km |
| Maksimālais ātrums: | 120 km/h |
| Maksimālais paātrinājums: | 0,833 m/s2 |
| Maksimālais palēninājums: | – 1,389 m/s2 |

Vidējais ātrums testa laikā:

62,6 km/h

Faktiskais norises ilgums:

400 s

Cikla laikā teorētiski veiktais attālums:

6,955 km

Maksimālais ātrums:

120 km/h

Maksimālais paātrinājums:

0,833 m/s2

Maksimālais palēninājums:

– 1,389 m/s2

6.1.3.   Pārnesumkārbas lietošana

6.1.3.1.   Ja maksimālais ātrums, kuru iespējams sasniegt ar pirmo pārnesumu, ir mazāks nekā 15 km/h, pilsētas braukšanas ciklam (pirmā daļa) izmanto otro, trešo un ceturto pārnesumu un ārpuspilsētas braukšanas ciklam (otrā daļa) izmanto otro, trešo, ceturto un piekto pārnesumu. Otro, trešo un ceturto pārnesumu var izmantot arī pilsētas braukšanas ciklam (pirmā daļa) un otro, trešo, ceturto un piekto pārnesumu – ārpuspilsētas braukšanas ciklam (otrā daļa), ja ražotāja instrukcijās ieteikts braukšanu uzsākt ar otro pārnesumu līdzenā vietā vai ja pirmais pārnesums ir noteikts kā pārnesums bezceļu braukšanai, lēnai braukšanai vai vilkšanai.

Transportlīdzekļus, kuri nesasniedz darbības ciklā nepieciešamās paātrinājuma un maksimālās ātruma vērtības, darbina ar pilnīgi nospiestu akseleratora pedāli, līdz tie vēlreiz sasniedz nepieciešamo ekspluatācijas līkni. Novirzes no darbības cikla reģistrē testa protokolā.

Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar pusautomātisko pārnesumkārbu, testē, izmantojot pārnesumus, ko parasti izmanto braukšanai, un pārnesumu pārslēgšanu veic saskaņā ar ražotāja instrukcijām.

6.1.3.2.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar automātisko pārnesumkārbu, testē ar ieslēgtu augstāko pārnesumu (“Drive”). Akseleratoru izmanto tā, lai iegūtu visvienmērīgāko iespējamo paātrinājumu, ļaujot dažādiem pārnesumiem pārslēgties parastajā secībā. Turklāt nepiemēro šā pielikuma A4a/1. un A4a/2. tabulā noteiktos pārnesumu pārslēgšanas punktus; paātrinājums turpinās visa perioda laikā, ko attēlo kā taisnu līniju, kas savieno katra tukšgaitas perioda beigas ar nākamā vienmērīgā ātruma sākuma punktu. Piemēro turpmāk 6.1.3.4. un 6.1.3.5. punktā norādītās pielaides.

6.1.3.3.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar paātrinošo pārnesumu, kuru vadītājs var iedarbināt, testē ar izslēgtu paātrinošo pārnesumu pilsētas braukšanas ciklā (pirmā daļa) un ar ieslēgtu paātrinošo pārnesumu ārpuspilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa).

6.1.3.4.   Pielaide ± 2 km/h ir pieļaujam starp norādīto ātrumu un teorētisko ātrumu paātrinājuma laikā, vienmērīga ātruma laikā, un palēninājuma laikā, kad tiek izmantotas transportlīdzekļa bremzes. Ja transportlīdzeklis straujāk palēninās bez bremžu izmantošanas, piemēro tikai turpmākā 6.4.4.3. punkta nosacījumus. Ātruma pielaides, kas pārsniedz norādītās, ir pieņemamas fāzu maiņas laikā ar nosacījumu, ka pielaides nekad jebkurā vienā gadījumā netiek pārsniegtas ilgāk kā 0,5 s.

6.1.3.5.   Laika pielaides ir ± 1,0 s. Minētās pielaides vienādi piemēro katra pārnesuma maiņas perioda sākumā un beigās pilsētas ciklā (pirmā daļa) un ārpuspilsētas cikla (otrā daļa) darbībās Nr. 3, 5 un 7. Jāatzīmē, ka divu sekunžu pieļaujamais laiks ietver laiku pārnesumu maiņai un, ja nepieciešams, zināmu laiku panākt iekavēto ciklu.

6.2.   Testa sagatavošana

6.2.1.   Slodzes un inerces iestatījums

6.2.1.1.   Slodze, ko nosaka ar transportlīdzekļa testu uz ceļa

Dinamometru iestata tā, ka rotējošo masu kopējā inerce imitē inerci un citus ceļa slodzes spēkus, kuri darbojas uz transportlīdzekli, tam braucot pa ceļu. Šā pielikuma 5. punktā ir aprakstīts, kā šo slodzi nosaka.

Dinamometrs ar fiksētu slodzes līkni: slodzes imitatoru noregulē, lai absorbētu jaudu, kas iedarbojas uz piedziņas riteņiem pie vienmērīga ātruma 80 km/h, reģistrē absorbēto jaudu pie 50 km/h.

Dinamometrs ar regulējamu slodzes līkni: slodzes imitatoru noregulē, lai absorbētu jaudu, kas iedarbojas uz piedziņas riteņiem pie vienmērīga ātruma 120, 100, 80, 60, 40 un 20 km/h.

6.2.1.2.   Slodze, kas atkarīga no transportlīdzekļa atskaites masas

Ar ražotāja piekrišanu, var izmantot turpmāk izklāstīto metodi.

Bremzi noregulē tā, lai tā absorbētu slodzi, kas iedarbojas uz dzenošajiem riteņiem pie vienmērīga ātruma 80 km/h, saskaņā ar A4a/3. tabulu.

Ja atbilstošā ekvivalentā inerce uz dinamometra nav pieejama, izmanto lielāko vērtību, kas ir vistuvāk transportlīdzekļa atskaites masai.

Transportlīdzekļiem, kas nav vieglie pasažieru automobiļi, ar atskaites masu virs 1 700 kg vai transportlīdzekļiem ar pastāvīgu pilnpiedziņu, A4a/3. tabulā norādītās jaudas vērtības reizina ar koeficientu 1,3.

6.2.1.3.   Izmantoto metodi un iegūtās vērtības (ekvivalentā inerce – attiecīgais regulēšanas parametrs) reģistrē testa protokolā.

6.2.2.   Iepriekšējas testēšanas cikli

Iepriekšējas testēšanas cikli būtu veicami, ja nepieciešams noteikt, kā vislabāk darbināt akseleratora un bremžu vadības ierīces, lai sasniegtu ciklu, kas pielīdzināms teorētiskajam ciklam, iekļaujoties robežās, kuras konkrētajam ciklam noteiktas.

6.2.3.   Riepu spiediens

Spiedienam riepās jābūt tādam, kā noteicis ražotājs, un to izmanto iepriekšējam testam uz ceļa bremžu noregulēšanai. Spiedienu riepās var palielināt līdz 50 % no ražotāja ieteiktā divruļļu dinamometra gadījumā. Izmantoto faktisko spiedienu reģistrē testa protokolā.

6.2.4.   Cietdaļiņu masas fona mērīšana

Atšķaidīšanas gaisa cietdaļiņu fona līmeni var noteikt, filtrētu atšķaidīšanas gaisu laižot caur cietdaļiņu filtru. To ņem no tā paša punkta, kur cietdaļiņu paraugu. Vienu mērījumu var veikt pirms vai pēc testa. Cietdaļiņu masas mērījumus var koriģēt, atskaitot fona devumu no atšķaidīšanas sistēmas uzrādītajiem datiem. Pieļaujamais fona devums ir ≤ 1mg/km (vai līdzvērtīga masa filtrā). Ja fons šo līmeni pārsniedz, izmanto konstantu skaitli ≤ 1mg/km (vai līdzvērtīgu masu filtrā). Ja pēc fona devuma atskaitīšanas iegūst negatīvu rezultātu, uzskata, ka cieto daļiņu masas rezultāts ir nulle.

6.2.5.   Daļiņu fona skaita mērīšana

Atskaitāmo daļiņu fona skaitu var noteikt, atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemot no punkta pēc daļiņu un ogļūdeņražu filtriem daļiņu skaita mērīšanas sistēmā. Daļiņu skaita fona mērījumu korekcija nav atļauta tipa apstiprinājuma nolūkos, bet to var veikt pēc ražotāja pieprasījuma, lai pārliecinātos par ražošanas atbilstību un atbilstību ekspluatācijā, ja norādes liecina, ka tuneļa devums ir ievērojams.

6.2.6.   Cietdaļiņu masas filtra izvēle

Gan pilsētas, gan ārpuspilsētas posmiem kombinētajā ciklā izmanto vienu cietdaļiņu filtru bez rezerves.

Divus cietdaļiņu filtrus – vienu pilsētas, otru ārpuspilsētas posmam – var izmantot (bez rezerves) tikai tad, ja citādi būtu sagaidāms, ka spiediena krituma palielinājums visā parauga filtrā starp emisijas testa sākumu un beigām būtu virs 25 kPa.

6.2.7.   Cietdaļiņu masas filtra sagatavošana

6.2.7.1.   Cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrus sagatavo (attiecībā uz temperatūru un mitrumu) vaļējā traukā, kas bijis aizsargāts pret putekļu iekļūšanu vismaz 2 stundas un ne ilgāk kā 80 stundas pirms testa kondicionēta gaisa kamerā. Pēc šīs sagatavošanas nepiesārņotos filtrus nosver un uzglabā līdz to izmantošanai. Ja filtrus neizmanto vienas stundas laikā kopš to izņemšanas no svēršanas kameras, tie jāsver atkārtoti.

6.2.7.2.   Vienas stundas termiņu var aizstāt ar astoņu stundu termiņu, ja ir izpildīts viens vai abi šādi nosacījumi:

| 6.2.7.2.1. | stabilizētais filtrs ir ievietots un turēts aizplombētā filtra turētājierīcē, kuras gali ir noslēgti, vai |
| --- | --- |

6.2.7.2.1.

stabilizētais filtrs ir ievietots un turēts aizplombētā filtra turētājierīcē, kuras gali ir noslēgti, vai

| 6.2.7.2.2. | stabilizētais filtrs ir ievietots aizplombētā filtra turētājierīcē, kas tūlīt pēc tam ir novietota parauga līnijā, kurā nav plūsmas. |
| --- | --- |

6.2.7.2.2.

stabilizētais filtrs ir ievietots aizplombētā filtra turētājierīcē, kas tūlīt pēc tam ir novietota parauga līnijā, kurā nav plūsmas.

6.2.7.3.   Cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēmu iedarbina un sagatavo paraugu ņemšanai.

6.2.8.   Sagatavošanās daļiņu skaita mērīšanai

6.2.8.1.   Konkrētajām daļiņām piemēroto atšķaidīšanas sistēmu un mērīšanas ierīces iedarbina un sagatavo paraugu ņemšanai.

6.2.8.2.   Pirms testa(-iem) saskaņā ar šā pielikuma 5. papildinājuma 2.3.1. un 2.3.3. punktu pārliecinās par paraugu ņemšanas sistēmas daļiņu skaitītāja un gaistošo daļiņu atdalīšanas elementu pareizu darbību.

Pirms katra testa pārliecinās, ka daļiņu skaitītāja rādījums ir tuvu nullei, un katru dienu pārbauda ar lielu daļiņu koncentrāciju, izmantojot apkārtējo gaisu.

Ja pie ieplūdes ir uzstādīts augstas efektivitātes gaisa (HEPA) filtrs, pierāda, ka visā daļiņu paraugu ņemšanas sistēmā nav noplūžu.

6.2.9.   Gāzu analizatoru pārbaude

Gāzu emisijas analizatorus iestata ar nulles gāzi un standartgāzi. Izņem paraugu maisus.

6.3.   Sagatavošanas procedūra

6.3.1.   Lai mērītu cietdaļiņas, ilgākais 36 stundas un mazākais 6 stundas pirms testēšanas transportlīdzekļa sagatavošanai izmanto šā pielikuma 6.1. punktā aprakstīto otrās daļas ciklu. Ir jāizbrauc trīs secīgi cikli. Dinamometra iestatījums ir tāds, kā norādīts šā pielikuma 6.2.1. punktā.

Ja ražotājs to pieprasa, transportlīdzekļus ar netiešas iesmidzināšanas dzirksteļaizdedzes motoru var sagatavot ar vienu pirmās daļas un diviem otrās daļas braukšanas cikliem.

6.3.2.   Testēšanas iekārtā, kur zema cietdaļiņu emisiju līmeņa transportlīdzekļa testa rezultāti var tikt piesārņoti ar atliekām no iepriekšējā testa, kas veikts transportlīdzeklim ar augstu cietdaļiņu emisiju līmeni, paraugu ņemšanas aprīkojuma iepriekšējas sagatavošanas nolūkos ieteicams, ar zema cietdaļiņu emisiju līmeņa transportlīdzekli veikt 20 minūšu vienmērīgas braukšanas ciklu ar ātrumu 120 km/h, kam seko trīs secīgi otrās daļas cikli.

Pēc šīs sagatavošanas un pirms testa transportlīdzekļus glabā telpā, kurā temperatūra ir salīdzinoši pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas temperatūra un dzeses šķidrums, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

Ja ražotājs pieprasa, testu veic ne vēlāk kā 30 stundas pēc tam, kad transportlīdzeklis ir darbināts tā parastajā temperatūrā.

6.3.3.   Dzirksteļaizdedzes motoru transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu vai kuri aprīkoti tā, lai tos varētu darbināt vai nu ar benzīnu, vai sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, starp testiem ar pirmo gāzveida etalondegvielu un otro gāzveida etalondegvielu transportlīdzekli iepriekš sagatavo pirms testa ar otro etalondegvielu. Šo iepriekšējo sagatavošanu veic ar otro etalondegvielu, braucot iepriekšējas sagatavošanas ciklu, kurš sastāv no šā pielikuma 6.1. punktā aprakstītā cikla daļām – no vienas pirmās daļas (pilsētas daļas) un divām otrajām daļām (ārpuspilsētas daļa). Pēc ražotāja pieprasījuma un ar tehniskā dienesta piekrišanu šo iepriekšējo sagatavošanu var pagarināt. Dinamometra iestatījums ir tāds, kā norādīts šā pielikuma 6.2. punktā.

6.4.   Testa procedūra

6.4.1.   Motora iedarbināšana

6.4.1.1.   Motoru iedarbina, izmantojot ierīces, kuras paredzētas šim nolūkam saskaņā ar ražotāja ieteikumiem, kas norādīti transportlīdzekļu vadītāja rokasgrāmatā.

6.4.1.2.   Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu.

6.4.1.3.   Ja izmanto sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, ir pieļaujams, ka motors tiek iedarbināts ar benzīnu un tad pārslēgts uz sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu pēc iepriekš noteikta laika posma, kuru vadītājs nevar mainīt. Šis laika posms nedrīkst pārsniegt 60 sekundes.

6.4.2.   Tukšgaita

6.4.2.1.   Manuālā vai pusautomātiskā pārnesumkārba – skatīt šā pielikuma A4a/1. un A4a/2. tabulu.

6.4.2.2.   Automātiskā pārnesumkārba

Pēc sākotnējās ieslēgšanas pārslēgu testa laikā nedrīkst darbināt, izņemot turpmāk šā pielikuma 6.4.3.3. punktā minēto gadījumu vai ja ar pārslēgu var ieslēgt paātrinošo pārnesumu, ja tāds ir.

6.4.3.   Paātrinājumi

6.4.3.1.   Paātrinājumus veic tā, lai paātrinājuma ātrums būtu cik vien iespējams nemainīgs visas darbības laikā.

6.4.3.2.   Ja paātrinājumu nevar veikt noteiktajā laikā, papildu nepieciešamo laiku, ja iespējams, atņem no laika, kas paredzēts pārnesumu maiņai, un pretējā gadījumā – no sekojošā vienmērīgā ātruma perioda.

6.4.3.3.   Automātiskās pārnesumkārbas

Ja paātrinājumu nevar veikt noteiktajā laikā, pārnesumu pārslēgu darbina saskaņā ar prasībām manuālām pārnesumkārbām.

6.4.4.   Palēninājumi

6.4.4.1.   Visus parastā pilsētas cikla (pirmā daļa) palēninājumus veic, pilnībā noņemot pēdu no akseleratora pedāļa, neizslēdzot sajūgu. Sajūgu, nelietojot pārnesumu pārslēgu, izslēdz pie augstākā no šādiem ātrumiem ātrumiem: 10 km/h vai ātrums, kas atbilst motora tukšgaitai.

Visus ārpuspilsētas cikla (otrā daļa) palēninājumus veic, pilnībā noņemot pēdu no akseleratora pedāļa, neizslēdzot sajūgu. Sajūgu, nelietojot pārnesumu pārslēgu, izslēdz pie ātruma 50 km/h pēdējam palēninājumam.

6.4.4.2.   Ja palēninājuma periods ir ilgāks par attiecīgajam posmam noteikto, izmanto transportlīdzekļa bremzes, lai ievērotu cikla grafiku.

6.4.4.3.   Ja palēninājuma periods ir īsāks par attiecīgajam posmam noteikto, teorētiskā cikla grafiku atjauno ar pastāvīga ātruma vai tukšgaitas periodu, kas pāriet nākamajā darbībā.

6.4.4.4.   Parastā pilsētas cikla (pirmā daļa) palēninājuma perioda beigās (transportlīdzeklis uz ruļļiem apstājas) ieslēdz neitrālo pārnesumu un ieslēdz sajūgu.

6.4.5.   Vienmērīgi ātrumi

6.4.5.1.   Pārejot no paātrinājuma uz nākamo vienmērīgo ātrumu, jāizvairās no gāzes pedāļa “spaidīšanas” vai droseles aizvēršanas.

6.4.5.2.   Vienmērīga ātruma periodus sasniedz, turot akselaratoru nemainīgā stāvoklī.

6.4.6.   Paraugu ņemšana

Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas posmu ārpuspilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)) vai, VI tipa testā, pabeidzot pēdējā parastā pilsētas braukšanas cikla (pirmā daļa) pēdējo tukšgaitas periodu.

6.4.7.   Testa laikā reģistrē ātrumu attiecībā pret laiku vai šādus datus apkopo datu apkopošanas sistēma, lai varētu izvērtēt veikto ciklu pareizību.

6.4.8.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmā daļiņas mēra nepārtraukti. Vidējās koncentrācijas nosaka, integrējot visā testa ciklā saņemtos analizatora signālus.

6.5.   Pēctesta procedūras

6.5.1.   Gāzu analizatora pārbaude

Pārbauda nepārtrauktajai mērīšanai izmantoto analizatoru nulles gāzes un standartgāzes rādījumus. Testu uzskata par pieņemamu, ja starpība starp pirmstesta un pēctesta rezultātiem ir mazāka par 2 % no standartgāzes vērtības.

6.5.2.   Cietdaļiņu filtra svēršana

Standartfiltrus sver 8 stundu laikā pēc testa filtra svēršanas. Piesārņoto cietdaļiņu testa filtru nogādā svēršanas kamerā vienas stundas laikā pēc izplūdes gāzu analīzes. Testa filtru sagatavo vismaz divas stundas, bet ne vairāk kā 80 stundas un tad to nosver.

6.5.3.   Maisa satura analīze

6.5.3.1.   Maisā esošās izplūdes gāzes analizē cik vien iespējams drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā 20 minūtes pēc testa cikla beigām.

6.5.3.2.   Pirms katras parauga analīzes attiecībā uz katru piesārņotāju izmantojamo analizatora diapazonu iestata uz nulli ar attiecīgo nulles gāzi.

6.5.3.3.   Analizatorus tad iestata atbilstoši kalibrācijas līknēm, izmantojot standartgāzes ar nominālo koncentrāciju 70–100 % no diapazona.

6.5.3.4.   Tad atkārtoti pārbauda analizatoru nulles iestatījumus. Ja kāds rādītājs no šā pielikuma 6.5.3.2. punktā noteiktās vērtības atšķiras par vairāk nekā 2 % no diapazona, procedūru šim analizatoram atkārto.

6.5.3.5.   Tad analizē paraugus.

6.5.3.6.   Pēc analīzes nulles un diapazona punktus atkārtoti pārbauda, izmantojot tās pašas gāzes. Ja šajās atkārtotajās pārbaudēs rādītāji ir ± 2 % robežās no šā pielikuma 6.5.3.3. punktā noteiktās vērtības, analīzes uzskata par pieņemamām.

6.5.3.7.   Visos šī punkta apakšpunktos plūsmas ātrumam un dažādo gāzu spiedienam jābūt tādam pašam, kāds ir analizatoru kalibrēšanas laikā.

6.5.3.8.   Skaitlis, ko pieņem par gāzu saturu katrā mērītajā piesārņotājā, ir tas ko nolasa pēc mērierīces nostabilizēšanās. Kompresijaizdedzes motoru ogļūdeņražu masas emisiju aprēķina no integrētā HFID nolasījuma, kuru nepieciešamības gadījumā koriģē saistībā ar plūsmas izmaiņām, kā norādīts šā pielikuma 6.6.6. punktā.

6.6.   Emisiju aprēķināšana

6.6.1.   Tilpuma noteikšana

6.6.1.1.   Tilpuma aprēķināšana, kad tiek izmantota mainīgas atšķaidīšanas ierīce ar pastāvīgu plūsmas kontroli ar sprauslu vai Venturi caurule.

Nepārtraukti reģistrē parametrus, kas rāda tilpuma plūsmu, un aprēķina tilpumu visa testa laikā.

6.6.1.2.   Tilpuma aprēķināšana, kad tiek izmantots tilpumsūknis

Atšķaidītas izplūdes gāzes tilpumu sistēmās, kurās ietilpst tilpumsūknis, aprēķina ar šādu formulu:

V = Vo · N

kur:

| V | = | atšķaidītās gāzes tilpums litros vienā testā (pirms koriģēšanas), |
| --- | --- | --- |
| Vo | = | gāzes tilpums, ko piegādā tilpumsūknis testa apstākļos, litri vienā apgriezienā, |
| N | = | apgriezienu skaits vienā testā. |

V

=

atšķaidītās gāzes tilpums litros vienā testā (pirms koriģēšanas),

Vo

=

gāzes tilpums, ko piegādā tilpumsūknis testa apstākļos, litri vienā apgriezienā,

N

=

apgriezienu skaits vienā testā.

6.6.1.3.   Tilpuma koriģēšana standarta apstākļiem

Atšķaidītās izplūdes gāzes tilpumu koriģē, izmantojot šādu formulu:

| | (1) |
| --- | --- |

Formula

(1)

kur:

| | (2) |
| --- | --- |

Formula

(2)

| PB | = | barometriskais spiediens testa telpā, kPa, |
| --- | --- | --- |
| P1 | = | attiecība starp vakuumu tilpumsūkņa ieplūdē, kPa, un apkārtējās vides barometrisko spiedienu, |
| Tp | = | vidējā temperatūra atšķaidītajai izplūdes gāzei, kas ieplūst tilpumsūknī testa laikā (K). |

PB

=

barometriskais spiediens testa telpā, kPa,

P1

=

attiecība starp vakuumu tilpumsūkņa ieplūdē, kPa, un apkārtējās vides barometrisko spiedienu,

Tp

=

vidējā temperatūra atšķaidītajai izplūdes gāzei, kas ieplūst tilpumsūknī testa laikā (K).

6.6.2.   Izdalīto gāzveida piesārņotāju un piesārņotājdaļiņu kopējā masa

Katra piesārņotāja masu M, ko transportlīdzeklis emitē testa laikā, nosaka, iegūstot volumetriskas koncentrācijas produktu un attiecīgās gāzes tilpumu, ņemot vērā šādus blīvumus iepriekšminētajos standarta apstākļos.

| Oglekļa monoksīda gadījumā (CO): | d = 1,25 g/l |
| --- | --- |
| Ogļūdeņražu gadījumā | |
| Benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016) | d = 0,631 g/1 |
| Benzīnam (E10) (C1H1,93O0,033 ), | d = 0,645 g/1 |
| Dīzeļdegvielai (B5) (C1Hl,86O0,005) | d = 0,622 g/1 |
| Dīzeļdegvielai (B7) (C1Hl,86O0,007) | d = 0,623 g/1 |
| LPG (CH2,525) | d = 0,649 g/l |
| LPG (CH2,525) | d = 0,649 g/l |
| Dabasgāzei/biometānam (C1H4) | d = 0,714 g/l |
| Etanolam (E85) (C1H2,74O0,385) | d = 0,932 g/l |
| Etanolam (E75) (C1H2,61O0,329) | d = 0,886 g/l |
| Slāpekļa oksīdu gadījumā (NOx): | d = 2,05 g/1 |

Oglekļa monoksīda gadījumā (CO):

d = 1,25 g/l

Ogļūdeņražu gadījumā

Benzīnam (E5) (C1H1,89O0,016)

d = 0,631 g/1

Benzīnam (E10) (C1H1,93O0,033 ),

d = 0,645 g/1

Dīzeļdegvielai (B5) (C1Hl,86O0,005)

d = 0,622 g/1

Dīzeļdegvielai (B7) (C1Hl,86O0,007)

d = 0,623 g/1

LPG (CH2,525)

d = 0,649 g/l

LPG (CH2,525)

d = 0,649 g/l

Dabasgāzei/biometānam (C1H4)

d = 0,714 g/l

Etanolam (E85) (C1H2,74O0,385)

d = 0,932 g/l

Etanolam (E75) (C1H2,61O0,329)

d = 0,886 g/l

Slāpekļa oksīdu gadījumā (NOx):

d = 2,05 g/1

6.6.3.   Gāzveida piesārņotāju emisiju masu aprēķina ar šādu vienādojumu:

| | (3) |
| --- | --- |

Formula

(3)

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru, |
| --- | --- | --- |
| Vmix | = | atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums, izteikts litros katrā testā, kas koriģēts atbilstoši standarta apstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), |
| Qi | = | piesārņotāja i blīvums gramos uz litru pie normālas temperatūras un spiediena (273,2 K un 101,33 kPa), |
| kh | = | mitruma korekcijas koeficients, ko izmanto slāpekļa oksīdu emisijas masas aprēķināšanai. Mitruma korekciju nepiemēro HC un CO, |
| Ci | = | piesārņotāja i koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē, izteikta ppm un koriģēta ar piesārņotāja i saturu atšķaidīšanas gaisā, |
| d | = | darbības ciklam atbilstošais faktiskais attālums km. |

Mi

=

piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru,

Vmix

=

atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums, izteikts litros katrā testā, kas koriģēts atbilstoši standarta apstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa),

Qi

=

piesārņotāja i blīvums gramos uz litru pie normālas temperatūras un spiediena (273,2 K un 101,33 kPa),

kh

=

mitruma korekcijas koeficients, ko izmanto slāpekļa oksīdu emisijas masas aprēķināšanai. Mitruma korekciju nepiemēro HC un CO,

Ci

=

piesārņotāja i koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē, izteikta ppm un koriģēta ar piesārņotāja i saturu atšķaidīšanas gaisā,

d

=

darbības ciklam atbilstošais faktiskais attālums km.

6.6.4.   Atšķaidīšanas gaisa koncentrācijas korekcija

Piesārņotāja koncentrāciju atšķaidītajā izplūdes gāzē koriģē ar piesārņotāja saturu atšķaidīšanas gaisā:

| | (4) |
| --- | --- |

Formula

(4)

kur:

| Ci | = | piesārņotāja i koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē, kas izteikta ppm un koriģēta ar i saturu atšķaidīšanas gaisā, |
| --- | --- | --- |
| Ce | = | piesārņotāja i izmērītā koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē, izteikta ppm, |
| Cd | = | piesārņotāja i izmērītā koncentrācija atšķaidīšanai izmantotajā gaisā, izteikta ppm, |
| DF | = | atšķaidīšanas koeficients. |

Ci

=

piesārņotāja i koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē, kas izteikta ppm un koriģēta ar i saturu atšķaidīšanas gaisā,

Ce

=

piesārņotāja i izmērītā koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē, izteikta ppm,

Cd

=

piesārņotāja i izmērītā koncentrācija atšķaidīšanai izmantotajā gaisā, izteikta ppm,

DF

=

atšķaidīšanas koeficients.

Atšķaidīšanas koeficientu aprēķina:

| | Katrai etalondegvielai, izņemot ūdeņradi: |
| --- | --- |

Katrai etalondegvielai, izņemot ūdeņradi:

Formula

| | Degvielai ar sastāvu CxHyOz ir šāda vispārīgā formula: |
| --- | --- |

Degvielai ar sastāvu CxHyOz ir šāda vispārīgā formula:

Formula

Šajos noteikumos ietverto etalondegvielu atšķaidījuma pakāpes ir sniegtas turpmāk:

| | benzīnam (E5) | (5a) |
| --- | --- | --- |
| | benzīnam (E10) | (5b) |
| | dīzeļdegvielai (B5) | (5c) |
| | dīzeļdegvielai (B7) | (5d) |
| | LPG | (5e) |
| | dabasgāzei/biometānam | (5f) |
| | etanolam (E85) | (5g) |
| | etanolam (E75) | (5h) |
| | ūdeņradim | (5i) |

Formula

benzīnam (E5)

(5a)

Formula

benzīnam (E10)

(5b)

Formula

dīzeļdegvielai (B5)

(5c)

Formula

dīzeļdegvielai (B7)

(5d)

Formula

LPG

(5e)

Formula

dabasgāzei/biometānam

(5f)

Formula

etanolam (E85)

(5g)

Formula

etanolam (E75)

(5h)

Formula

ūdeņradim

(5i)

Šajos vienādojumos:

| CCO2 | = | CO2 koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta % no tilpuma, |
| --- | --- | --- |
| CHC | = | HC koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta, |
| CCO | = | CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm, |
| CH2O | = | H2O koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta % no tilpuma, |
| CH2O-DA | = | H2O koncentrācija gaisā, ko izmanto atšķaidīšanai, izteikta % no tilpuma, |
| CH2 | = | ūdeņraža koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm. |

CCO2

=

CO2 koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta % no tilpuma,

CHC

=

HC koncentrācija atšķaidītajā izplūdes gāzē paraugu ņemšanas maisā, izteikta ppm oglekļa ekvivalenta,

CCO

=

CO koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm,

CH2O

=

H2O koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta % no tilpuma,

CH2O-DA

=

H2O koncentrācija gaisā, ko izmanto atšķaidīšanai, izteikta % no tilpuma,

CH2

=

ūdeņraža koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē parauga maisā, izteikta ppm.

Nemetāna ogļūdeņražu koncentrāciju aprēķina šādi:

CNMHC = C
  THC
  – (Rf CH4 · CCH4)

kur:

| CNMHC | = | koriģēta nemetāna ogļūdeņražu (NMHC) koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, izteikta ar oglekļa ekvivalenta ppm, |
| --- | --- | --- |
| C
  THC | = | THC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi THC apjomam atšķaidīšanas gaisā, |
| CCH4 | = | CH4 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi CH4 apjomam atšķaidīšanas gaisā, |
| Rf CH4 | = | FID reakcijas koeficients attiecībā pret metānu, kā aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājuma 2.3.3. punktā. |

CNMHC

=

koriģēta nemetāna ogļūdeņražu (NMHC) koncentrācija atšķaidītās izplūdes gāzēs, izteikta ar oglekļa ekvivalenta ppm,

C
  THC

=

THC koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi THC apjomam atšķaidīšanas gaisā,

CCH4

=

CH4 koncentrācija atšķaidītā izplūdes gāzē, kas izteikta kā oglekļa ekvivalenta ppm un koriģēta atbilstīgi CH4 apjomam atšķaidīšanas gaisā,

Rf CH4

=

FID reakcijas koeficients attiecībā pret metānu, kā aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājuma 2.3.3. punktā.

6.6.5.   NO mitruma korekcijas koeficienta aprēķināšana

Lai koriģētu mitruma ietekmi uz slāpekļa oksīdu rezultātiem, piemēro šādus aprēķinus:

| | (6) |
| --- | --- |

Formula

(6)

kurā:

Formula

kur:

| H | = | absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos uz sausa gaisa kilogramu, |
| --- | --- | --- |
| Ra | = | apkārtējā gaisa relatīvais mitrums, izteikts procentos, |
| Pd | = | piesātināta tvaika spiediens pie apkārtējās vides temperatūras, izteikts kPa, |
| PB | = | atmosfēras spiediens telpā, izteikts kPa. |

H

=

absolūtais mitrums, kas izteikts ūdens gramos uz sausa gaisa kilogramu,

Ra

=

apkārtējā gaisa relatīvais mitrums, izteikts procentos,

Pd

=

piesātināta tvaika spiediens pie apkārtējās vides temperatūras, izteikts kPa,

PB

=

atmosfēras spiediens telpā, izteikts kPa.

6.6.6.   HC noteikšana kompresijaizdedzes motoriem

Vidējo HC koncentrāciju, ko izmanto, lai noteiktu HC emisiju masu no kompresijaizdedzes motoriem, aprēķina šādi:

| | (7) |
| --- | --- |

Formula

(7)

kur:

| | = | testa posmā apsildāma FID vērtību integrālis (t2 – t1) |
| --- | --- | --- |
| Ce | = | HC koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītajās izplūdes gāzēs, izteikta ppm no Ci, aizvieto CHC visos attiecīgajos vienādojumos. |

Formula

=

testa posmā apsildāma FID vērtību integrālis (t2 – t1)

Ce

=

HC koncentrācija, kas izmērīta atšķaidītajās izplūdes gāzēs, izteikta ppm no Ci, aizvieto CHC visos attiecīgajos vienādojumos.

6.6.7.   Cietdaļiņu noteikšana

Cietdaļiņu emisiju Mp (g/km) aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula,

ja izplūdes gāzes izplūst no tuneļa;

Formula,

ja izplūdes gāzes atgriežas tunelī.

kur:

| Vmix | = | atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums (skatīt šā pielikuma 6.6.1. punktu) standarta apstākļos, |
| --- | --- | --- |
| Vep | = | caur cietdaļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standarta apstākļos, |
| Pe | = | filtra(-u) uztverto cietdaļiņu masa, |
| d | = | darbības ciklam atbilstošais faktiskais attālums, km, |
| Mp | = | cietdaļiņu emisija, g/km. |

Vmix

=

atšķaidīto izplūdes gāzu tilpums (skatīt šā pielikuma 6.6.1. punktu) standarta apstākļos,

Vep

=

caur cietdaļiņu filtru plūstošās izplūdes gāzes tilpums standarta apstākļos,

Pe

=

filtra(-u) uztverto cietdaļiņu masa,

d

=

darbības ciklam atbilstošais faktiskais attālums, km,

Mp

=

cietdaļiņu emisija, g/km.

Ja veikta korekcija cietdaļiņu fona līmenim no atšķaidīšanas sistēmas, šo emisiju nosaka saskaņā ar šā pielikuma 6.2.4. punktu. Tādā gadījumā cietdaļiņu masu (g/km) aprēķina šādi:

Formula,

ja izplūdes gāzes izplūst no tuneļa;

Formula,

ja izplūdes gāzes atgriežas tunelī.

kur:

| Vap | = | caur cietdaļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standarta apstākļos, |
| --- | --- | --- |
| Pa | = | fona filtra uztverto cietdaļiņu masa, |
| DF | = | atšķaidījuma koeficients, kā noteikts šā pielikuma 6.6.4. punktā. |

Vap

=

caur cietdaļiņu fona filtru plūstošā tuneļa gaisa tilpums standarta apstākļos,

Pa

=

fona filtra uztverto cietdaļiņu masa,

DF

=

atšķaidījuma koeficients, kā noteikts šā pielikuma 6.6.4. punktā.

Ja fona korekcijas piemērošanas rezultātā cietdaļiņu masas skaitlis (g/km) ir negatīvs, uzskata, ka rezultāts ir nulle g/km cietdaļiņu masas.

6.6.8.   Daļiņu skaita noteikšana

Emitēto daļiņu skaitu aprēķina ar šādu vienādojumu:

Formula

kur:

| N | = | emitēto daļiņu skaits, izteikts daļiņās uz kilometru, |
| --- | --- | --- |
| V | = | atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums, izteikts litros katrā testā, kas koriģēts atbilstoši standarta apstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa), |
| K | = | kalibrācijas koeficients, lai koriģētu daļiņu skaitītāja mērījumus līdz attiecīgā standarta instrumenta līmenim, ja tas nenotiek pašā daļiņu skaitītājā. Ja kalibrācijas koeficientu piemēro iekšēji pašā daļiņu skaitītājā, šajā vienādojumā K vērtība ir 1, |
| | = | koriģētā daļiņu koncentrācija no atšķaidītās izplūdes gāzes, izteikta kā vidējais daļiņu skaits uz kubikcentimetru emisijas testā, ieskaitot visu braukšanas cikla ilgumu. Ja vidējās tilpumkoncentrācijas rezultāti no daļiņu skaitītāja nav iegūti standarta apstākļos (273,2 K un 101,33 kPa), tad koncentrāciju koriģē līdz šiem apstākļiem , |
| | = | vidējais daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients gaistošo daļiņu atdalītājam pie testā izmantotā atšķaidīšanas iestatījuma, |
| d | = | darbības ciklam atbilstošais faktiskais attālums, km, |
| | = | aprēķina pēc šādas formulas: |

N

=

emitēto daļiņu skaits, izteikts daļiņās uz kilometru,

V

=

atšķaidītās izplūdes gāzes tilpums, izteikts litros katrā testā, kas koriģēts atbilstoši standarta apstākļiem (273,2 K un 101,33 kPa),

K

=

kalibrācijas koeficients, lai koriģētu daļiņu skaitītāja mērījumus līdz attiecīgā standarta instrumenta līmenim, ja tas nenotiek pašā daļiņu skaitītājā. Ja kalibrācijas koeficientu piemēro iekšēji pašā daļiņu skaitītājā, šajā vienādojumā K vērtība ir 1,

Formula

=

koriģētā daļiņu koncentrācija no atšķaidītās izplūdes gāzes, izteikta kā vidējais daļiņu skaits uz kubikcentimetru emisijas testā, ieskaitot visu braukšanas cikla ilgumu. Ja vidējās tilpumkoncentrācijas rezultāti Formula no daļiņu skaitītāja nav iegūti standarta apstākļos (273,2 K un 101,33 kPa), tad koncentrāciju koriģē līdz šiem apstākļiem Formula,

Formula

=

vidējais daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients gaistošo daļiņu atdalītājam pie testā izmantotā atšķaidīšanas iestatījuma,

d

=

darbības ciklam atbilstošais faktiskais attālums, km,

Formula

=

aprēķina pēc šādas formulas:

kur:

| Ci = | diskrēts mērījums daļiņu koncentrācijai atšķaidītās gāzes izplūdē no daļiņu skaitītāja, izteikts daļiņās uz kubikcentimetru un koriģēts attiecībā uz sakriti, |
| --- | --- |
| n = | darbības cikla laikā veikto daļiņu koncentrācijas diskrēto mērījumu kopējais skaits, |
| n | aprēķina pēc šādas formulas:
  n = T · f |

Ci =

diskrēts mērījums daļiņu koncentrācijai atšķaidītās gāzes izplūdē no daļiņu skaitītāja, izteikts daļiņās uz kubikcentimetru un koriģēts attiecībā uz sakriti,

n =

darbības cikla laikā veikto daļiņu koncentrācijas diskrēto mērījumu kopējais skaits,

n

aprēķina pēc šādas formulas:

n = T · f

kur:

| T | = | darbības cikla ilgums sekundēs, |
| --- | --- | --- |
| f | = | daļiņu skaitītāja datu reģistrēšanas frekvence, izteikta Hz. |

T

=

darbības cikla ilgums sekundēs,

f

=

daļiņu skaitītāja datu reģistrēšanas frekvence, izteikta Hz.

6.6.9.   Pielaide daļiņu masas emisijai no transportlīdzekļiem ar periodiski reģenerējošām ierīcēm

Ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu, kā definēts šo noteikumu 13. pielikumā:

6.6.9.1.   Šo noteikumu 13. pielikuma noteikumus piemēro tikai cietdaļiņu masas mērīšanai, nevis daļiņu skaita mērīšanai.

6.6.9.2.   Cietdaļiņu masas paraugu ņemšanai testa laikā, kad transportlīdzeklim notiek plānota reģenerācija, filtra virsmas temperatūra nepārsniedz 192 °C;

6.6.9.3.   Cietdaļiņu masas paraugu ņemšanai testa laikā, kad periodiski reģenerējošā ierīce ir stabilizētā uzpildes stāvoklī (tas ir, transportlīdzeklim nenotiek reģenerācija), ieteicams, lai transportlīdzeklis būtu nobraucis > 1/3 no attāluma starp plānotajām reģenerācijām vai lai periodiskās reģenerācijas ierīcei būtu veikta līdzvērtīga uzpilde ārpus transportlīdzekļa.

Ražošanas atbilstības testēšanas nolūkos ražotājs var pārliecināties, ka tas ir iekļauts izmaiņu koeficientā. Tādā gadījumā šo noteikumu 8.2.3.2. punktu aizstāj ar šā pielikuma 6.6.9.3.1. punktu.

6.6.9.3.1.   Ja ražotājs vēlas iebraukt transportlīdzekļus (“x” km, kur x ≤ 3 000 km transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru un x ≤ 15 000 km transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoru, un transportlīdzeklis atrodas > 1/3 attālumā starp secīgām reģenerācijām), procedūra ir šāda:

| a) | piesārņotāju emisijas (I tips) mēra pie nulles un “x” km pirmajam testa transportlīdzeklim, |
| --- | --- |

a)

piesārņotāju emisijas (I tips) mēra pie nulles un “x” km pirmajam testa transportlīdzeklim,

| b) | emisiju izmaiņu koeficientu starp nulles un “x” km aprēķina katram piesārņotājam: |
| --- | --- |

b)

emisiju izmaiņu koeficientu starp nulles un “x” km aprēķina katram piesārņotājam:

Tas var būt mazāks par 1,

| a) | pārējos transportlīdzekļus neiebrauc, bet to nulles km emisijas sareizina ar izmaiņu koeficientu. |
| --- | --- |

a)

pārējos transportlīdzekļus neiebrauc, bet to nulles km emisijas sareizina ar izmaiņu koeficientu.

Šajā gadījumā izmantojamās vērtības ir:

| a) | vērtības pie “x” km pirmajam transportlīdzeklim, |
| --- | --- |

a)

vērtības pie “x” km pirmajam transportlīdzeklim,

| b) | vērtības pie nulles km, ko reizina ar pārējo transportlīdzekļu izmaiņu koeficientu. |
| --- | --- |

b)

vērtības pie nulles km, ko reizina ar pārējo transportlīdzekļu izmaiņu koeficientu.

A4a/1. tabula

Parastā pilsētas testa cikls uz šasijas dinamometra (pirmā daļa)

| | Darbība | Fāze | Paātrinājums (m/s2) | Ātrums (km/h) | Ilgums | Koplaiks (s) | Pārnesums, kas jāizmanto manuālajai pārnesumkārbai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| darbībai (s) | fāzei (s) |
| 1 | Tukšgaita | 1 | 0 | 0 | 11 | 11 | 11 | 6 s PM + 5 s K1
   (1) |
| 2 | Paātrinājums | 2 | 1,04 | 0–15 | 4 | 4 | 15 | 1 |
| 3 | Nemainīgs ātrums | 3 | 0 | 15 | 9 | 8 | 23 | 1 |
| 4 | Palēninājums | 4 | – 0,69 | 15–10 | 2 | 5 | 25 | 1 |
| 5 | Palēninājums, sajūgs izslēgts | | – 0,92 | 10–0 | 3 | | 28 | K1
   (1) |
| 6 | Tukšgaita | 5 | 0 | 0 | 21 | 21 | 49 | 16 s PM + 5 s K1
   (1) |
| 7 | Paātrinājums | 6 | 0,83 | 0–15 | 5 | 12 | 54 | 1 |
| 8 | Pārnesuma maiņa | | | 15 | 2 | | 56 | |
| 9 | Paātrinājums | 0,94 | 15–32 | 5 | 61 | 2 |
| 10 | Nemainīgs ātrums | 7 | 0 | 32 | 24 | 24 | 85 | 2 |
| 11 | Palēninājums | 8 | – 0,75 | 32–10 | 8 | 11 | 93 | 2 |
| 12 | Palēninājums, sajūgs izslēgts | | – 0,92 | 10–0 | 3 | | 96 | K 2
   (1) |
| 13 | Tukšgaita | 9 | 0 | 0 | 21 | | 117 | 16 s PM + 5 s K1
   (1) |
| 14 | Paātrinājums | 10 | 0,83 | 0–15 | 5 | 26 | 122 | 1 |
| 15 | Pārnesuma maiņa | | | 15 | 2 | | 124 | |
| 16 | Paātrinājums | 0,62 | 15–35 | 9 | 133 | 2 |
| 17 | Pārnesuma maiņa | | 35 | 2 | 135 | |
| 18 | Paātrinājums | 0,52 | 35–50 | 8 | 143 | 3 |
| 19 | Nemainīgs ātrums | 11 | 0 | 50 | 12 | 12 | 155 | 3 |
| 20 | Palēninājums | 12 | – 0,52 | 50–35 | 8 | 8 | 163 | 3 |
| 21 | Nemainīgs ātrums | 13 | 0 | 35 | 13 | 13 | 176 | 3 |
| 22 | Pārnesuma maiņa | 14 | | 35 | 2 | 12 | 178 | |
| 23 | Palēninājums | | – 0,99 | 35–10 | 7 | | 185 | 2 |
| 24 | Palēninājums, sajūgs izslēgts | – 0,92 | 10–0 | 3 | 188 | K2
   (1) |
| 25 | Tukšgaita | 15 | 0 | 0 | 7 | 7 | 195 | 7 s PM (1) |

Darbība

Fāze

Paātrinājums (m/s2)

Ātrums (km/h)

Ilgums

Koplaiks (s)

Pārnesums, kas jāizmanto manuālajai pārnesumkārbai

darbībai (s)

fāzei (s)

1

Tukšgaita

1

0

0

11

11

11

6 s PM + 5 s K1
   (1)

2

Paātrinājums

2

1,04

0–15

4

4

15

1

3

Nemainīgs ātrums

3

0

15

9

8

23

1

4

Palēninājums

4

– 0,69

15–10

2

5

25

1

5

Palēninājums, sajūgs izslēgts

– 0,92

10–0

3

28

K1
   (1)

6

Tukšgaita

5

0

0

21

21

49

16 s PM + 5 s K1
   (1)

7

Paātrinājums

6

0,83

0–15

5

12

54

1

8

Pārnesuma maiņa

15

2

56

9

Paātrinājums

0,94

15–32

5

61

2

10

Nemainīgs ātrums

7

0

32

24

24

85

2

11

Palēninājums

8

– 0,75

32–10

8

11

93

2

12

Palēninājums, sajūgs izslēgts

– 0,92

10–0

3

96

K 2
   (1)

13

Tukšgaita

9

0

0

21

117

16 s PM + 5 s K1
   (1)

14

Paātrinājums

10

0,83

0–15

5

26

122

1

15

Pārnesuma maiņa

15

2

124

16

Paātrinājums

0,62

15–35

9

133

2

17

Pārnesuma maiņa

35

2

135

18

Paātrinājums

0,52

35–50

8

143

3

19

Nemainīgs ātrums

11

0

50

12

12

155

3

20

Palēninājums

12

– 0,52

50–35

8

8

163

3

21

Nemainīgs ātrums

13

0

35

13

13

176

3

22

Pārnesuma maiņa

14

35

2

12

178

23

Palēninājums

– 0,99

35–10

7

185

2

24

Palēninājums, sajūgs izslēgts

– 0,92

10–0

3

188

K2
   (1)

25

Tukšgaita

15

0

0

7

7

195

7 s PM (1)

A4a/2. tabula

Ārpuspilsētas braukšanas cikls (otrā daļa) I tipa testam

| Darbības Nr. p.k. | Darbība | Fāze | Paātrinājums (m/s2) | Ātrums (km/h) | Ilgums | Koplaiks (s) | Pārnesums, kas jāizmanto manuālajai pārnesumkārbai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| darbībai (s) | fāzei (s) |
| 1 | Tukšgaita | 1 | 0 | 0 | 20 | 20 | 20 | K1
   (2) |
| 2 | Paātrinājums | 2 | 0,83 | 0–15 | 5 | 41 | 25 | 1 |
| 3 | Pārnesuma maiņa | | 15 | 2 | 27 | -— |
| 4 | Paātrinājums | 0,62 | 15–35 | 9 | 36 | 2 |
| 5 | Pārnesuma maiņa | | 35 | 2 | 38 | — |
| 6 | Paātrinājums | 0,52 | 35–50 | 8 | 46 | 3 |
| 7 | Pārnesuma maiņa | | 50 | 2 | 48 | — |
| 8 | Paātrinājums | 0,43 | 50–70 | 13 | 61 | 4 |
| 9 | Nemainīgs ātrums | 3 | 0 | 70 | 50 | 50 | 111 | 5 |
| 10 | Palēninājums | 4 | –– 0,69 | 70–50 | 8 | 8 | 119 | 4 s,5 + 4 s,4 |
| 11 | Nemainīgs ātrums | 5 | 0 | 50 | 69 | 69 | 188 | 4 |
| 12 | Paātrinājums | 6 | 0,43 | 50–70 | 13 | 13 | 201 | 4 |
| 13 | Nemainīgs ātrums | 7 | 0 | 70 | 50 | 50 | 251 | 5 |
| 14 | Paātrinājums | 8 | 0,24 | 70–100 | 35 | 35 | 286 | 5 |
| 15 | Nemainīgs ātrums (3) | 9 | 0 | 100 | 30 | 30 | 316 | 5 (3) |
| 16 | Paātrinājums (3) | 10 | 0,28 | 100–120 | 20 | 20 | 336 | 5 (3) |
| 17 | Nemainīgs ātrums (3) | 11 | 0 | 120 | 10 | 20 | 346 | 5 (3) |
| 18 | Palēninājums (3) | 12 | – 0,69 | 120–80 | 16 | 34 | 362 | 5 (3) |
| 19 | Palēninājums (3) | – 1,04 | 80–50 | 8 | | 370 | 5 (3) |
| 20 | Palēninājums, sajūgs izslēgts | 1,39 | 50–0 | 10 | 380 | K5
   (2) |
| 21 | Tukšgaita | 13 | 0 | 0 | 20 | 20 | 400 | PM (2) |

Darbības Nr. p.k.

Darbība

Fāze

Paātrinājums (m/s2)

Ātrums (km/h)

Ilgums

Koplaiks (s)

Pārnesums, kas jāizmanto manuālajai pārnesumkārbai

darbībai (s)

fāzei (s)

1

Tukšgaita

1

0

0

20

20

20

K1
   (2)

2

Paātrinājums

2

0,83

0–15

5

41

25

1

3

Pārnesuma maiņa

15

2

27

-—

4

Paātrinājums

0,62

15–35

9

36

2

5

Pārnesuma maiņa

35

2

38

—

6

Paātrinājums

0,52

35–50

8

46

3

7

Pārnesuma maiņa

50

2

48

—

8

Paātrinājums

0,43

50–70

13

61

4

9

Nemainīgs ātrums

3

0

70

50

50

111

5

10

Palēninājums

4

–– 0,69

70–50

8

8

119

4 s,5 + 4 s,4

11

Nemainīgs ātrums

5

0

50

69

69

188

4

12

Paātrinājums

6

0,43

50–70

13

13

201

4

13

Nemainīgs ātrums

7

0

70

50

50

251

5

14

Paātrinājums

8

0,24

70–100

35

35

286

5

15

Nemainīgs ātrums (3)

9

0

100

30

30

316

5 (3)

16

Paātrinājums (3)

10

0,28

100–120

20

20

336

5 (3)

17

Nemainīgs ātrums (3)

11

0

120

10

20

346

5 (3)

18

Palēninājums (3)

12

– 0,69

120–80

16

34

362

5 (3)

19

Palēninājums (3)

– 1,04

80–50

8

370

5 (3)

20

Palēninājums, sajūgs izslēgts

1,39

50–0

10

380

K5
   (2)

21

Tukšgaita

13

0

0

20

20

400

PM (2)

A4a/3. tabula

Imitētā inerce un dinamometra slodze

| Transportlīdzekļa atskaites masa RW(kg) | Ekvivalentā inerce | Dinamometra absorbētā jauda un slodze pie ātruma 80 km/h | Ceļa slodzes koeficienti |
| --- | --- | --- | --- |
| | kg | kW | N | a (N) | b (N/(km/h)2) |
| RW ≤ 480 | 455 | 3,8 | 171 | 3,8 | 0,0261 |
| 480 < RW ≤ 540 | 510 | 4,1 | 185 | 4,2 | 0,0282 |
| 540 < RW ≤ 595 | 570 | 4,3 | 194 | 4,4 | 0,0296 |
| 595 < RW ≤ 650 | 625 | 4,5 | 203 | 4,6 | 0,0309 |
| 650 < RW ≤ 710 | 680 | 4,7 | 212 | 4,8 | 0,0323 |
| 710 < RW ≤ 765 | 740 | 4,9 | 221 | 5,0 | 0,0337 |
| 765 < RW ≤ 850 | 800 | 5,1 | 230 | 5,2 | 0,0351 |
| 850 < RW ≤ 965 | 910 | 5,6 | 252 | 5,7 | 0,0385 |
| 965 < RW ≤ 1 080 | 1 020 | 6,0 | 270 | 6,1 | 0,0412 |
| 1 080 < RW ≤ 1 190 | 1 130 | 6,3 | 284 | 6,4 | 0,0433 |
| 1 190 < RW ≤ 1 305 | 1 250 | 6,7 | 302 | 6,8 | 0,0460 |
| 1 305 < RW ≤ 1 420 | 1 360 | 7,0 | 315 | 7,1 | 0,0481 |
| 1 420 < RW ≤ 1 530 | 1 470 | 7,3 | 329 | 7,4 | 0,0502 |
| 1 530 < RW ≤ 1 640 | 1 590 | 7,5 | 338 | 7,6 | 0,0515 |
| 1 640 < RW ≤ 1 760 | 1 700 | 7,8 | 351 | 7,9 | 0,0536 |
| 1 760 < RW ≤ 1 870 | 1 810 | 8,1 | 365 | 8,2 | 0,0557 |
| 1 870 < RW ≤ 1 980 | 1 930 | 8,4 | 378 | 8,5 | 0,0577 |
| 1 980 < RW ≤ 2 100 | 2 040 | 8,6 | 387 | 8,7 | 0,0591 |
| 2 100 < RW ≤ 2 210 | 2 150 | 8,8 | 396 | 8,9 | 0,0605 |
| 2 210 < RW ≤ 2 380 | 2 270 | 9,0 | 405 | 9,1 | 0,0619 |
| 2 380 < RW ≤ 2 610 | 2 270 | 9,4 | 423 | 9,5 | 0,0646 |
| 2 610 < RW | 2 270 | 9,8 | 441 | 9,9 | 0,0674 |

Transportlīdzekļa atskaites masa RW(kg)

Ekvivalentā inerce

Dinamometra absorbētā jauda un slodze pie ātruma 80 km/h

Ceļa slodzes koeficienti

kg

kW

N

a (N)

b (N/(km/h)2)

RW ≤ 480

455

3,8

171

3,8

0,0261

480 < RW ≤ 540

510

4,1

185

4,2

0,0282

540 < RW ≤ 595

570

4,3

194

4,4

0,0296

595 < RW ≤ 650

625

4,5

203

4,6

0,0309

650 < RW ≤ 710

680

4,7

212

4,8

0,0323

710 < RW ≤ 765

740

4,9

221

5,0

0,0337

765 < RW ≤ 850

800

5,1

230

5,2

0,0351

850 < RW ≤ 965

910

5,6

252

5,7

0,0385

965 < RW ≤ 1 080

1 020

6,0

270

6,1

0,0412

1 080 < RW ≤ 1 190

1 130

6,3

284

6,4

0,0433

1 190 < RW ≤ 1 305

1 250

6,7

302

6,8

0,0460

1 305 < RW ≤ 1 420

1 360

7,0

315

7,1

0,0481

1 420 < RW ≤ 1 530

1 470

7,3

329

7,4

0,0502

1 530 < RW ≤ 1 640

1 590

7,5

338

7,6

0,0515

1 640 < RW ≤ 1 760

1 700

7,8

351

7,9

0,0536

1 760 < RW ≤ 1 870

1 810

8,1

365

8,2

0,0557

1 870 < RW ≤ 1 980

1 930

8,4

378

8,5

0,0577

1 980 < RW ≤ 2 100

2 040

8,6

387

8,7

0,0591

2 100 < RW ≤ 2 210

2 150

8,8

396

8,9

0,0605

2 210 < RW ≤ 2 380

2 270

9,0

405

9,1

0,0619

2 380 < RW ≤ 2 610

2 270

9,4

423

9,5

0,0646

2 610 < RW

2 270

9,8

441

9,9

0,0674

A4a/1. attēls

I tipa testa darbības cikls

A4a/2. attēls

Parastais pilsētas cikls I tipa testam

A4a/3. attēls

Ārpuspilsētas braukšanas cikls (otrā daļa) I tipa testam

---

(1)  PM = pārnesumkārba neitrālā pozīcijā, sajūgs ieslēgts. K1, K2 = pārnesumkārba pirmajā vai otrajā pārnesumā, izslēgts.

(2)  PM = pārnesumkārba neitrālā pozīcijā, sajūgs ieslēgts. K1, K5 = pārnesumkārba pirmajā vai otrajā pārnesumā, sajūgs izslēgts

(3)  Papildu pārnesumus var izmantot saskaņā ar ražotāja ieteikumu, ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar transmisiju, kurai ir vairāk nekā pieci pārnesumi

1. papildinājums

Šasijas dinamometra sistēma

1.   SPECIFIKĀCIJA

1.1.   Vispārīgas prasības

1.1.1.   Dinamometrs ir aprīkots tā, lai varētu imitēt ceļa slodzi vienā no šādām klasifikācijām.

| a) | dinamometrs ar fiksētu slodzes līkni, t. i., dinamometrs, kura fiziskās īpašības nodrošina fiksētu slodzes līknes formu; |
| --- | --- |

a)

dinamometrs ar fiksētu slodzes līkni, t. i., dinamometrs, kura fiziskās īpašības nodrošina fiksētu slodzes līknes formu;

| b) | dinamometrs ar regulējamu slodzes līkni, t. i., dinamometrs ar vismaz diviem ceļa slodzes parametriem, kurus var regulēt, lai mainītu slodzes līkni. |
| --- | --- |

b)

dinamometrs ar regulējamu slodzes līkni, t. i., dinamometrs ar vismaz diviem ceļa slodzes parametriem, kurus var regulēt, lai mainītu slodzes līkni.

1.1.2.   Dinamometriem ar elektrisko inerces imitatoru ir jābūt ekvivalentiem mehāniskajām inerces sistēmām. Veids, kā nosaka ekvivalenci, ir aprakstīts šā pielikuma 6. papildinājumā.

1.1.3.   Gadījumā, kad kopējā pretestība kustībai uz ceļa nevar tikt reproducēta uz šasijas dinamometra starp ātrumu diapazonā 10 līdz 120 km/h, ir ieteicams izmantot šasijas dinamometru, kuram ir tālāk aprakstītās īpašības.

1.1.3.1.   Bremžu patērētā jauda un šasijas dinamometra iekšējā berzes ietekme pie ātruma no 0 līdz 120 km/h, ir šāda:

F = (a + b V2) ± 0,1 · F80 (nav negatīvs),

kur:

| F | = | šasijas dinamometra kopējā absorbētā slodze (N), |
| --- | --- | --- |
| a | = | vērtība, kas ekvivalenta rites pretestībai (N), |
| b | = | lielums, kas ekvivalents gaisa pretestības koeficientam (N/(km/h)2), |
| V | = | ātrums (km/h), |
| F80 | = | slodze pie 80 km/h (N). |

F

=

šasijas dinamometra kopējā absorbētā slodze (N),

a

=

vērtība, kas ekvivalenta rites pretestībai (N),

b

=

lielums, kas ekvivalents gaisa pretestības koeficientam (N/(km/h)2),

V

=

ātrums (km/h),

F80

=

slodze pie 80 km/h (N).

1.2.   Īpašas prasības

1.2.1.   Dinamometra iestatījums nedrīkst mainīties laika gaitā. Tas nedrīkst radīt jūtamas vibrācijas transportlīdzeklī, kas varētu kaitēt tā normālai darbībai.

1.2.2.   Šasijas dinamometram var būt viens vai divi ruļļi Priekšējais rullis tieši vai netieši darbina inerces masas un jaudas patēriņa ierīci.

1.2.3.   Ir jābūt iespējamam izmērīt un nolasīt uzrādīto slodzi ar precizitāti ± 5 %.

1.2.4.   Dinamometram ar fiksētu slodzes līkni slodzes iestatījuma precizitātei pie ātruma 80 km/h jābūt ± 5 %. Tāda dinamometra gadījumā, kam ir regulējama slodzes līkne, dinamometra slodzes atbilstībai ceļa slodzei jābūt ar precizitāti ± 5 % pie ātruma 120, 100, 80, 60 un 40 km/h un ± 10 % pie 20 km/h. Zem šī ātruma dinamometra absorbcijai jābūt pozitīvai.

1.2.5.   Rotējošo daļu kopējai inercei (attiecīgos gadījumos ieskaitot imitēto inerci) jābūt zināmai un jābūt ± 20 kg robežās no testa inerces klases.

1.2.6.   Transportlīdzekļa ātrumu mēra ar ruļļa rotācijas ātrumu (divruļļu dinamometra gadījumā priekšējais rullis). Tas jāmēra ar precizitāti ±1 km/h pie ātruma virs 10 km/h.

Transportlīdzekļa reāli veikto attālumu izmēra ar ruļļa rotācijas kustību (divruļļu dinamometra gadījumā – priekšējā ruļļa kustību).

2.   DINAMOMETRA KALIBRĒŠANAS PROCEDŪRA

2.1.   Ievads

Šajā punktā ir aprakstīta metode, kas izmantojama, lai noteiktu jaudu, ko patērē dinamometriskās bremzes. Patērētā jauda sastāv no jaudas, ko patērē berzes ietekme, un jaudas, ko patērē jaudas patēriņa ierīce.

Dinamometru darbina ārpus testa ātrumu diapazona. Tad atvieno ierīci, ko izmanto dinamometra palaišanai: piedziņas ruļļa rotācijas ātrums samazinās.

Ruļļu kinētisko enerģiju izkliedē jaudas patēriņa ierīce un berzes ietekme. Šajā metodē neņem vērā pārmaiņas ruļļa iekšējā berzes ietekmē, ko rada ruļļi ar vai bez transportlīdzekļa. Neņem vērā aizmugurējā ruļļa berzes ietekmi, ja tas ir brīvrites rullis.

2.2.   Slodzes indikatora kalibrēšana pie ātruma 80 km/h

Slodzes indikatora kalibrēšanai pie ātruma 80 km/h jaudas absorbcijai izmanto šādu procedūru (skatīt arī A4a.App1/4. attēlu).

| 2.2.1. | Izmēra rotācijas ātrumu rullim, ja tas vēl nav izdarīts. Var izmantot piekto riteni, apgriezienu mērītāju vai kādu citu metodi. |
| --- | --- |

2.2.1.

Izmēra rotācijas ātrumu rullim, ja tas vēl nav izdarīts. Var izmantot piekto riteni, apgriezienu mērītāju vai kādu citu metodi.

| 2.2.2. | Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi. |
| --- | --- |

2.2.2.

Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi.

| 2.2.3. | Izmanto spararatu vai jebkuru citu inerces imitēšanas sistēmu attiecīgajai inerces klasei.

  A4a.App1/4. attēls


  Grafiks, kurā attēlota šasijas dinamometra patērētā jauda


  Apzīmējumi.
  ☐ = F = a + b · V2

  ߦ = (a + b · V2) – 0.1 · F80

  Δ = (a + b · V2) + 0,1 · F80 |
| --- | --- |

2.2.3.

Izmanto spararatu vai jebkuru citu inerces imitēšanas sistēmu attiecīgajai inerces klasei.

A4a.App1/4. attēls

Grafiks, kurā attēlota šasijas dinamometra patērētā jauda

Apzīmējumi.

☐ = F = a + b · V2

ߦ = (a + b · V2) – 0.1 · F80

Δ = (a + b · V2) + 0,1 · F80

| 2.2.4. | Darbina dinamometru, līdz sasniegts ātrums 80 km/h. |
| --- | --- |

2.2.4.

Darbina dinamometru, līdz sasniegts ātrums 80 km/h.

| 2.2.5. | Reģistrē slodzes indikāciju Fi (N) |
| --- | --- |

2.2.5.

Reģistrē slodzes indikāciju Fi (N)

| 2.2.6. | Darbina dinamometru, līdz sasniegts ātrums 90 km/h. |
| --- | --- |

2.2.6.

Darbina dinamometru, līdz sasniegts ātrums 90 km/h.

| 2.2.7. | Atvieno ierīci, kas iedarbina dinamometru. |
| --- | --- |

2.2.7.

Atvieno ierīci, kas iedarbina dinamometru.

| 2.2.8. | Reģistrē laiku, kas nepieciešams, lai dinamometrs no ātruma 85 km/h sasniegtu ātrumu 75 km/h. |
| --- | --- |

2.2.8.

Reģistrē laiku, kas nepieciešams, lai dinamometrs no ātruma 85 km/h sasniegtu ātrumu 75 km/h.

| 2.2.9. | Noregulē jaudas patēriņa ierīci citā līmenī. |
| --- | --- |

2.2.9.

Noregulē jaudas patēriņa ierīci citā līmenī.

| 2.2.10. | Prasības, kas minētas šī papildinājuma 2.2.4.–2.2.9. punktā, jāatkārto pietiekami bieži, lai aptvertu izmantoto slodžu diapazonu. |
| --- | --- |

2.2.10.

Prasības, kas minētas šī papildinājuma 2.2.4.–2.2.9. punktā, jāatkārto pietiekami bieži, lai aptvertu izmantoto slodžu diapazonu.

| 2.2.11. | Aprēķina patērēto jaudu, izmantojot šo formulu:

  kur:







  F | = | absorbētā slodze (N), |
| --- | --- | --- | --- |
| Mi | = | ekvivalentā inerce, izteikta kg (neiekļaujot brīvrites aizmugurējā ruļļa inerci), |
| Δ V | = | ātruma novirze m/s (10 km/h = 2,775 m/s), |
| t | = | laiks, kurā ruļļa ātrums samazinās no 85 līdz 75 km/h. |

2.2.11.

Aprēķina patērēto jaudu, izmantojot šo formulu:

kur:

F

=

absorbētā slodze (N),

Mi

=

ekvivalentā inerce, izteikta kg (neiekļaujot brīvrites aizmugurējā ruļļa inerci),

Δ V

=

ātruma novirze m/s (10 km/h = 2,775 m/s),

t

=

laiks, kurā ruļļa ātrums samazinās no 85 līdz 75 km/h.

| 2.2.12. | A4a.App1/5. attēlā parādīta slodzes indikācija pie 80 km/h, kas izteikta kā pie 80 km/h absorbētā slodze.

  A4a.App1/5. attēls


  Jauda, kas uzrādīta pie 80 km/h, kā jauda, kas patērēta pie ātruma 80 km/h |
| --- | --- |

2.2.12.

A4a.App1/5. attēlā parādīta slodzes indikācija pie 80 km/h, kas izteikta kā pie 80 km/h absorbētā slodze.

A4a.App1/5. attēls

Jauda, kas uzrādīta pie 80 km/h, kā jauda, kas patērēta pie ātruma 80 km/h

| 2.2.13. | Prasības, kas aprakstītas šī papildinājuma 2.2.3.–2.2.12. punktā, atkārto visām izmantojamajām inerces klasēm. |
| --- | --- |

2.2.13.

Prasības, kas aprakstītas šī papildinājuma 2.2.3.–2.2.12. punktā, atkārto visām izmantojamajām inerces klasēm.

2.3.   Slodzes indikatora kalibrēšana pie citiem ātrumiem

Procedūras, kas aprakstītas šī papildinājuma 2.2. punktā, atkārto tik bieži, cik nepieciešams izvēlētajiem ātrumiem.

2.4.   Spēka vai griezes momenta kalibrēšana

Spēka un griezes momenta kalibrēšanai izmanto vienu un to pašu procedūru.

3.   Slodzes līknes pārbaude

3.1.   PROCEDŪRA

Dinamometra slodzes absorbcijas līkni atskaites iestatījumam pie ātruma 80 km/h pārbauda kā aprakstīts turpmāk.

| 3.1.1. | Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi. |
| --- | --- |

3.1.1.

Novieto transportlīdzekli uz dinamometra vai izmanto citu dinamometra iedarbināšanas metodi.

| 3.1.2. | Noregulē dinamometru līdz absorbētajai jaudai (F) pie 80 km/h. |
| --- | --- |

3.1.2.

Noregulē dinamometru līdz absorbētajai jaudai (F) pie 80 km/h.

| 3.1.3. | Reģistrē absorbēto jaudu pie ātruma 120, 100, 80, 60, 40 un 20 km/h. |
| --- | --- |

3.1.3.

Reģistrē absorbēto jaudu pie ātruma 120, 100, 80, 60, 40 un 20 km/h.

| 3.1.4. | Uzzīmē līkni F(V) un pārbauda, vai tā atbilst šī papildinājuma 1.1.3.1. punkta prasībām. |
| --- | --- |

3.1.4.

Uzzīmē līkni F(V) un pārbauda, vai tā atbilst šī papildinājuma 1.1.3.1. punkta prasībām.

| 3.1.5. | Atkārto šī papildinājuma 3.1.1.–3.1.4. punkta procedūru ar citām jaudas vērtībām F pie ātruma 80 km/h un citām inerces vērtībām. |
| --- | --- |

3.1.5.

Atkārto šī papildinājuma 3.1.1.–3.1.4. punkta procedūru ar citām jaudas vērtībām F pie ātruma 80 km/h un citām inerces vērtībām.

2. papildinājums

Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma

1.   SISTĒMAS SPECIFIKĀCIJA

1.1.   Sistēmas pārskats

Izmanto pilnas plūsmas izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmu. Tam nepieciešams, lai transportlīdzekļa izplūdes gāzes pastāvīgi atšķaidītu ar apkārtējo gaisu kontrolētos nosacījumos. Mēra izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukuma kopējo tilpumu un analizēšanai ievāc pastāvīgi proporcionālu tilpuma paraugu. Radīto emisiju daudzumu nosaka no parauga koncentrācijām, kas koriģētas attiecībā uz piesārņotāju saturu apkārtējā gaisā un kopējo plūsmu testa laikā.

Izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēma sastāv no pārvada caurules, sajaukšanas kameras un atšķaidīšanas tuneļa, atšķaidīšanas gaisa kondicionētāja, iesūkšanas ierīces un plūsmas mērīšanas ierīces. Paraugu ņemšanas zondes ievieto atšķaidīšanas tunelī kā norādīts šā pielikuma 3., 4. un 5. papildinājumā.

Iepriekš minētā sajaukšanas kamera ir trauks, kura piemēri ir redzami A4a.App2/6. un A4a.App2/7. attēlā un kurā transportlīdzekļa izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisu sajauc, lai pie šīs kameras izejas tas būtu viendabīgs maisījums.

1.2.   Vispārīgas prasības

1.2.1.   Transportlīdzekļa izplūdes gāzes atšķaida ar pietiekamu daudzumu apkārtējā gaisa, lai novērstu jebkādu ūdens kondensāciju parauga ņemšanas un mērīšanas sistēmā jebkādos apstākļos, kas varētu būt vērojami testa laikā.

1.2.2.   Gaisa un izplūdes gāzu sajaukums ir viendabīgs tajā vietā, kur atrodas paraugu ņemšanas zonde (skatīt šī papildinājuma 1.3.3. punktu turpmāk). Paraugu ņemšanas zonde ņem reprezentatīvu atšķaidīto izplūdes gāzu paraugu.

1.2.3.   Sistēma ir tāda, lai ļautu izmērīt atšķaidīto izplūdes gāzu kopējo tilpumu.

1.2.4.   Paraugu ņemšanas sistēma ir gāzu necaurlaidīga. Mainīgas atšķaidīšanas paraugu ņemšanas sistēmas konstrukcijai un materiāliem ir jābūt tādiem, lai neietekmētu piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītajās izplūdes gāzēs. Ja kāda sastāvdaļa sistēmā (siltummainis, ciklons, gaisa kompresors u. c.) maina kāda piesārņotāja koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs un problēmu nevar novērst, paraugu ņemšanu šim piesārņotājam veic pirms šīs sastāvdaļas.

1.2.5.   Visām atšķaidīšanas sistēmas detaļām, kas saskaras ar neatšķaidītām un atšķaidītām izplūdes gāzēm, jābūt konstruētām tā, lai maksimāli samazinātu cietdaļiņu nogulsnēšanos vai izmaiņas. Visām detaļām jābūt no materiāliem, kas vada elektrību, nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām un ir elektriski zemēti, lai novērstu elektrostatisku ietekmi.

1.2.6.   Ja testējamais transportlīdzeklis ir aprīkots ar izplūdes cauruli, kas sastāv no vairākiem atzariem, savienojošajām caurulēm jābūt savienotām cik vien iespējams tuvu transportlīdzeklim tā, lai nelabvēlīgi neietekmētu tā darbību.

1.2.7.   Mainīgas atšķaidīšanas sistēmai jābūt konstruētai tā, lai paraugam ņemamās izplūdes gāzes varētu iegūt, ievērojami nemainot pretspiedienu pie izplūdes caurules izejas.

1.2.8.   Savienojuma caurulei starp transportlīdzekli un atšķaidīšanas sistēmu jābūt konstruētai tā, lai cik vien iespējams samazinātu siltuma zudumus.

1.3.   Īpašas prasības

1.3.1.   Savienojums ar transportlīdzekļa izplūdes sistēmu

Savienotājcaurule starp transportlīdzekļa izplūdes sistēmas atverēm un atšķaidīšanas sistēmu ir pēc iespējas īsāka un atbilst šādām prasībām:

| a) | tā ir īsāka par 3,6 m vai par 6,1 m, ja tā ir siltumizolēta. Tās iekšējais diametrs nepārsniedz 105 mm; |
| --- | --- |

a)

tā ir īsāka par 3,6 m vai par 6,1 m, ja tā ir siltumizolēta. Tās iekšējais diametrs nepārsniedz 105 mm;

| b) | tā nerada statisko spiedienu pārbaudāmā transportlīdzekļa izplūdes caurulēs, kas par vairāk nekā ± 0,75 kPa pie 50 km/h vai vairāk nekā ± 1,25 kPa visa testa laikā atšķiras no statiskā spiediena, kas reģistrēts, kad transportlīdzekļa izplūdes caurulei nekas nav pievienots. Spiedienu mēra izplūdes izejā vai pagarinājumā ar tādu pašu diametru iespējami tuvu izplūdes caurules galam. Ja ražotājs rakstiskā pieprasījumā tehniskajam dienestam pamato mazākas pielaides nepieciešamību, var izmantot paraugu ņemšanas sistēmas, kas var uzturēt statisko spiedienu ± 0,25 kPa robežās; |
| --- | --- |

b)

tā nerada statisko spiedienu pārbaudāmā transportlīdzekļa izplūdes caurulēs, kas par vairāk nekā ± 0,75 kPa pie 50 km/h vai vairāk nekā ± 1,25 kPa visa testa laikā atšķiras no statiskā spiediena, kas reģistrēts, kad transportlīdzekļa izplūdes caurulei nekas nav pievienots. Spiedienu mēra izplūdes izejā vai pagarinājumā ar tādu pašu diametru iespējami tuvu izplūdes caurules galam. Ja ražotājs rakstiskā pieprasījumā tehniskajam dienestam pamato mazākas pielaides nepieciešamību, var izmantot paraugu ņemšanas sistēmas, kas var uzturēt statisko spiedienu ± 0,25 kPa robežās;

| c) | tā nemaina izplūdes gāzes īpašības; |
| --- | --- |

c)

tā nemaina izplūdes gāzes īpašības;

| d) | izmantotajiem no elastomēriem izgatavotajiem savienotājiem jābūt cik vien iespējams termiski stabiliem, un tiem jābūt minimālai saskarei ar izplūdes gāzēm. |
| --- | --- |

d)

izmantotajiem no elastomēriem izgatavotajiem savienotājiem jābūt cik vien iespējams termiski stabiliem, un tiem jābūt minimālai saskarei ar izplūdes gāzēm.

1.3.2.   Atšķaidīšanas gaisa kondicionēšana

Atšķaidīšanas gaisu, ko izmanto izplūdes gāzu primārai atšķaidīšanai CVS tunelī, laiž caur līdzekli, kas filtra materiālā spēj samazināt visbiežāk sastopamā izmēra daļiņu skaitu par ≥ 99,95 %, vai vismaz caur EN 1822:1998 H13 klases filtru. Tā ir augstas efektivitātes gaisa (HEPA) filtru specifikācija. Atšķaidīšanas gaisu pirms tā nonākšanas HEPA filtrā var arī attīrīt ar kokogli. Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru.

Pēc transportlīdzekļa ražotāja pieprasījuma saskaņā ar labu inženierijas praksi var ņemt atšķaidīšanas gaisa paraugus, lai noteiktu to, vai tunelis ietekmē cieto daļiņu fona masas līmeņus, ko pēc tam var atskaitīt no atšķaidītajās izplūdes gāzēs izmērītajiem lielumiem.

1.3.3.   Atšķaidīšanas tunelis

Nodrošina transportlīdzekļa izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanos. Var izmantot sajaukšanas sprauslu.

Lai samazinātu ietekmi uz apstākļiem izplūdes izejā un lai ierobežotu spiediena samazināšanos atšķaidīšanai izmantotā gaisa kondicionēšanas ierīcē, ja tāda ir, spiediens sajaukšanās punktā no atmosfēras spiediena nedrīkst atšķirties par vairāk nekā ± 0,25 kPa.

Maisījuma viendabīgums jebkurā šķērsgriezuma vietā paraugu ņemšanas zondes atrašanās vietā nedrīkst par vairāk nekā ± 2 % atšķirties no vidējām vērtībām, kas iegūtas vismaz piecos punktos ar vienādu atstatumu gāzu plūsmas diametrā.

Cietdaļiņu un daļiņu emisijas paraugu ņemšanai izmanto atšķaidīšanas tuneli, kas

| a) | ir sazemēta taisna caurule no materiāla, kurš vada elektrību; |
| --- | --- |

a)

ir sazemēta taisna caurule no materiāla, kurš vada elektrību;

| b) | ir ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000), un pietiekami garš, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanās; |
| --- | --- |

b)

ir ar pietiekami mazu diametru, lai radītu turbulentu plūsmu (Reinoldsa skaitlis ≥ 4 000), un pietiekami garš, lai notiktu pilnīga izplūdes gāzu un atšķaidīšanas gaisa sajaukšanās;

| c) | ir vismaz 200 mm diametrā; |
| --- | --- |

c)

ir vismaz 200 mm diametrā;

| d) | ir izolējams. |
| --- | --- |

d)

ir izolējams.

1.3.4.   Iesūkšanas ierīce

Šai ierīcei var būt virkne fiksētu ātrumu, lai nodrošinātu pietiekamu plūsmu ūdens kondensēšanās novēršanai. Šādu rezultātu parasti sasniedz, ja plūsma ir

| a) | vai nu divreiz lielāka par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, ko rada ar braukšanas cikla paātrinājumiem, vai arī |
| --- | --- |

a)

vai nu divreiz lielāka par maksimālo izplūdes gāzes plūsmu, ko rada ar braukšanas cikla paātrinājumiem, vai arī

| b) | pietiekama, lai nodrošinātu, ka CO2 koncentrācija atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas maisā ir mazāka par 3 % pēc tilpuma benzīnam un dīzeļdegvielai, mazāk kā 2,2 % pēc tilpuma sašķidrinātajai naftas gāzei un mazāk kā 1,5 % pēc tilpuma dabasgāzei/biometānam. |
| --- | --- |

b)

pietiekama, lai nodrošinātu, ka CO2 koncentrācija atšķaidītu izplūdes gāzu paraugu ņemšanas maisā ir mazāka par 3 % pēc tilpuma benzīnam un dīzeļdegvielai, mazāk kā 2,2 % pēc tilpuma sašķidrinātajai naftas gāzei un mazāk kā 1,5 % pēc tilpuma dabasgāzei/biometānam.

1.3.5.   Tilpuma mērīšana primārajā atšķaidīšanas sistēmā

Metodei, lai izmērītu kopējo atšķaidītas izplūdes gāzes tilpumu nemainīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīcē, ir jābūt tādai, lai mērījums jebkādos darbības apstākļos būtu ar ± 2 % precizitāti. Ja ierīce nevar kompensēt temperatūras variācijas izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa maisījumā mērījuma punktā, ir jāizmanto siltummainis, lai uzturētu temperatūru ± 6 K robežās no noteiktās darbības temperatūras.

Ja vajadzīgs, var izmantot kādu tilpuma mērīšanas ierīces aizsardzību, piemēram, ciklonu, pamatplūsmas filtru utt.

Temperatūras sensoru uzstāda uzreiz pirms tilpuma mērīšanas ierīces. Šim temperatūras sensoram ir jābūt ar precizitāti ± 1 K un ar reakcijas laiku 0,1 sekunde pie 62 % no dotajām temperatūras variācijām (vērtība mērīta silīcija eļļā).

Spiediena atšķirības no atmosfēras spiediena mērījumu veic pirms un nepieciešamības gadījumā pēc tilpuma mērījuma ierīces.

Spiediena mērījumiem testa laikā jābūt ar precizitāti ± 0,4 kPa.

1.4.   Ieteicamo sistēmu apraksti

A4a.App2/6. un A4a.App2/7. attēlā ir divu šā pielikuma prasībām atbilstošu ieteicamu izplūdes gāzu atšķaidīšanas sistēmu veidu shematiski zīmējumi.

Tā kā precīzus rezultātus var panākt ar dažādām konfigurācijām, pilnīga atbilstība šiem attēliem nav būtiska. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sastāvdaļu sistēmu darbību, var izmantot papildu sastāvdaļas, tādas kā instrumenti, vārsti, solenoīdi un pārslēgi.

1.4.1.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar tilpumsūkni

A4a.App2/6. attēls

Atšķaidīšanas sistēma ar tilpumsūkni

Image

Pilnas plūsmas atšķaidīšanas ierīce ar tilpumsūkni (PDP) atbilst šā pielikuma prasībām, veicot gāzes plūsmas mērījumu pie pastāvīgas temperatūras un spiediena caur sūkni. Kopējo tilpumu mēra, skaitot kalibrēta tilpumsūkņa izdarītos apgriezienus. Proporcionālu paraugu iegūst, ņemot paraugu ar sūkni, plūsmas mērītāju un plūsmas kontroles vārstu pie pastāvīga plūsmas ātruma. Ievākšanas aprīkojums sastāv no:

| 1.4.1.1. | atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzkarsēt. Šis filtrs sastāv no turpmāk minētajiem filtriem šādā secībā: neobligāts aktivētās kokogles filtrs (ieejas pusē) un augstas efektivitātes gaisa (HEPA) filtrs (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņražu koncentrāciju apkārtējās vides emisijās atšķaidīšanas gaisā; |
| --- | --- |

1.4.1.1.

atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzkarsēt. Šis filtrs sastāv no turpmāk minētajiem filtriem šādā secībā: neobligāts aktivētās kokogles filtrs (ieejas pusē) un augstas efektivitātes gaisa (HEPA) filtrs (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņražu koncentrāciju apkārtējās vides emisijās atšķaidīšanas gaisā;

| 1.4.1.2. | pārvada caurules (TT), pa ko transportlīdzekļa izplūdes gāzes nonāk atšķaidīšanas tunelī (DT), kurā tās viendabīgā masā tiek sajauktas ar atšķaidīšanas gaisu; |
| --- | --- |

1.4.1.2.

pārvada caurules (TT), pa ko transportlīdzekļa izplūdes gāzes nonāk atšķaidīšanas tunelī (DT), kurā tās viendabīgā masā tiek sajauktas ar atšķaidīšanas gaisu;

| 1.4.1.3. | tilpumsūkņa (PDP), kas rada nemainīgu gaisa/izplūdes gāzes maisījuma tilpuma plūsmu. Plūsmas ātruma noteikšanai izmanto PDP apgriezienus līdz ar attiecīgiem temperatūras un spiediena mērījumiem; |
| --- | --- |

1.4.1.3.

tilpumsūkņa (PDP), kas rada nemainīgu gaisa/izplūdes gāzes maisījuma tilpuma plūsmu. Plūsmas ātruma noteikšanai izmanto PDP apgriezienus līdz ar attiecīgiem temperatūras un spiediena mērījumiem;

| 1.4.1.4. | siltummaiņa (HE), kurš ir pietiekami jaudīgs, lai nodrošinātu, ka visā testa laikā gaisa/izplūdes gāzes sajaukuma temperatūra punktā tieši pirms tilpumsūkņa ir 6 K robežās no vidējās darba temperatūras testa laikā. Šī ierīce nedrīkst ietekmēt piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs, kas vēlāk tiks ņemtas analīzēm; |
| --- | --- |

1.4.1.4.

siltummaiņa (HE), kurš ir pietiekami jaudīgs, lai nodrošinātu, ka visā testa laikā gaisa/izplūdes gāzes sajaukuma temperatūra punktā tieši pirms tilpumsūkņa ir 6 K robežās no vidējās darba temperatūras testa laikā. Šī ierīce nedrīkst ietekmēt piesārņotāju koncentrāciju atšķaidītajās gāzēs, kas vēlāk tiks ņemtas analīzēm;

| 1.4.1.5. | sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks. |
| --- | --- |

1.4.1.5.

sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks.

1.4.2.   Pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēma ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli

A4a.App2/7. attēls

Atšķaidīšanas sistēma ar kritiskās plūsmas Venturi cauruli

Image

Kritiskās plūsmas Venturi caurules (CFV) izmantošana pilnas plūsmas atšķaidīšanas sistēmā ir balstīta uz plūsmas mehānikas principiem kritiskajai plūsmai. Mainīgo atšķaidīšanas un izplūdes gāzes maisījuma plūsmas ātrumu uztur kā skaņas ātrumu, kas ir tieši proporcionāls gāzes temperatūras kvadrātsaknei. Plūsmu nepārtraukti pārrauga, aprēķina un integrē visā testa laikā.

Papildu kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi caurules izmantošana nodrošina atšķaidīšanas tunelī ņemto gāzes paraugu proporcionalitāti. Tā kā abās Venturi ieplūdēs spiediens un temperatūra ir vienāda, paraugu ņemšanai novirzītās gāzes plūsmas tilpums ir proporcionāls kopējam radītās atšķaidītas izplūdes gāzes maisījuma tilpumam, tādējādi šā pielikuma prasības ir izpildītas. Savākšanas aprīkojums sastāv no:

| 1.4.2.1. | atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzkarsēt. Šis filtrs sastāv no turpmāk minētajiem filtriem šādā secībā: neobligāts aktivētās kokogles filtrs (ieejas pusē) un augstas efektivitātes gaisa (HEPA) filtrs (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņražu koncentrāciju apkārtējās vides emisijās atšķaidīšanas gaisā; |
| --- | --- |

1.4.2.1.

atšķaidīšanai izmantotā gaisa filtra (DAF), kuru vajadzības gadījumā var iepriekš uzkarsēt. Šis filtrs sastāv no turpmāk minētajiem filtriem šādā secībā: neobligāts aktivētās kokogles filtrs (ieejas pusē) un augstas efektivitātes gaisa (HEPA) filtrs (izejas pusē). Ieteicams pirms HEPA filtra un pēc kokogles filtra, ja to izmanto, ievietot vēl vienu rupju daļiņu filtru. Kokogles filtra uzdevums ir samazināt un stabilizēt ogļūdeņražu koncentrāciju apkārtējās vides emisijās atšķaidīšanas gaisā;

| 1.4.2.2. | sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks; |
| --- | --- |

1.4.2.2.

sajaukšanas kameras (MC), kurā izplūdes gāze un gaiss tiek sajaukti par viendabīgu masu un kura var atrasties tuvu transportlīdzeklim, lai pārvada caurules (TT) garums būtu pēc iespējas mazāks;

| 1.4.2.3. | atšķaidīšanas tuneļa (DT), no kura ņem cietdaļiņu paraugus; |
| --- | --- |

1.4.2.3.

atšķaidīšanas tuneļa (DT), no kura ņem cietdaļiņu paraugus;

| 1.4.2.4. | var izmantot kādu mērīšanas sistēmas aizsardzību, piemēram, ciklonu, pamatplūsmas filtru utt.; |
| --- | --- |

1.4.2.4.

var izmantot kādu mērīšanas sistēmas aizsardzību, piemēram, ciklonu, pamatplūsmas filtru utt.;

| 1.4.2.5. | kritiskās plūsmas mērīšanas Venturi caurules (CFV) atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmas tilpuma mērīšanai; |
| --- | --- |

1.4.2.5.

kritiskās plūsmas mērīšanas Venturi caurules (CFV) atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmas tilpuma mērīšanai;

| 1.4.2.6. | ventilatora (BL) ar pietiekamu jaudu iepretim kopējam atšķaidītās izplūdes gāzes tilpumam. |
| --- | --- |

1.4.2.6.

ventilatora (BL) ar pietiekamu jaudu iepretim kopējam atšķaidītās izplūdes gāzes tilpumam.

2.   CVS KALIBRĒŠANAS PROCEDŪRA

2.1.   Vispārīgas prasības

CVS sistēmu kalibrē, izmantojot precīzu plūsmas mērierīci un ierobežošanas ierīci. Plūsmu caur sistēmu mēra ar dažādiem spiediena rādījumiem un sistēmas kontroles parametriem, kas izmērīti un attiecas uz plūsmām. Caurplūdes mērierīce ir dinamiska un piemērota lielam plūsmas ātrumam, kas rodas. Testēšanai izmantojot nemainīga tilpuma paraugu ņemšanas ierīci. Ierīcei ir jābūt ar apstiprinātu precizitāti saskaņā ar apstiprinātu valsts vai starptautisku standartu.

2.1.1.   Var izmantot dažāda veida caurplūdes mērītājus, piemēram, kalibrētu Venturi cauruli, kalibrētu laminārās caurplūdes mērītāju, kalibrētu turbīnveida skaitītāju, ja tās ir dinamiskas mērījumu sistēmas un atbilst šī papildinājuma 1.3.5. punkta prasībām.

2.1.2.   Nākamajos punktos dota informācija par PDP un CFV ierīču kalibrēšanas metodēm, izmantojot laminārās caurplūdes mērītāju, kuram ir nepieciešamā precizitāte, kopā ar kalibrēšanas derīguma termiņa statistisko pārbaudi.

2.2.   Tilpumsūkņa (PDP) kalibrēšana

2.2.1.   Turpmāk izklāstītajā kalibrēšanas procedūrā sniegta informācija par aprīkojumu, testa konfigurāciju un dažādajiem parametriem, kurus mēra, lai noteiktu CVS sūkņa plūsmas ātrumu. Visus ar sūkni saistītos parametrus mēra vienlaikus ar parametriem, kas saistīti ar plūsmas mērierīci, kura virknes slēgumā ir savienota ar sūkni. Aprēķināto plūsmas ātrumu (norāda m3/min pie sūkņa ieplūdes, absolūtā spiediena un temperatūras) var atzīmēt attiecībā pret korelācijas funkciju, kas ir īpašas sūkņa parametru kombinācijas vērtība. Tad nosaka lineāro vienādojumu, kas saista sūkņa plūsmu un korelācijas funkciju. Gadījumā, ja CVS ir vairāku ātrumu piedziņa, kalibrēšanu veic katram izmantotajam diapazonam.

2.2.2.   Šī kalibrēšanas procedūra ir balstīta uz sūkņa un plūsmas mērierīces to parametru absolūto vērtību mērījumu, kas attiecas uz plūsmas ātrumu katrā punktā. Ir jāievēro trīs nosacījumi, lai nodrošinātu kalibrēšanas līknes precizitāti un integritāti:

| 2.2.2.1. | sūkņa spiedienu mēra sūkņa nozarojumos nevis ārējās sūkņa ieplūdes un izplūdes caurulēs. Spiediena krāni, kas piestiprināti sūkņa piedziņas pamatplāksnes augšējā centrā un apakšējā centrā, ir pakļauti faktiskajiem sūkņa dobuma spiedieniem, un tāpēc atspoguļo absolūtās spiediena atšķirības; |
| --- | --- |

2.2.2.1.

sūkņa spiedienu mēra sūkņa nozarojumos nevis ārējās sūkņa ieplūdes un izplūdes caurulēs. Spiediena krāni, kas piestiprināti sūkņa piedziņas pamatplāksnes augšējā centrā un apakšējā centrā, ir pakļauti faktiskajiem sūkņa dobuma spiedieniem, un tāpēc atspoguļo absolūtās spiediena atšķirības;

| 2.2.2.2. | kalibrēšanas laikā saglabā temperatūras stabilitāti. Laminārās caurplūdes mērītājs ir jutīgs pret ieplūdes temperatūras svārstībām, kas rada datu punktu izkliedēšanu. Pakāpeniskas ± 1 K temperatūras izmaiņas ir pieņemamas, ja tās notiek vairāku minūšu periodā; un |
| --- | --- |

2.2.2.2.

kalibrēšanas laikā saglabā temperatūras stabilitāti. Laminārās caurplūdes mērītājs ir jutīgs pret ieplūdes temperatūras svārstībām, kas rada datu punktu izkliedēšanu. Pakāpeniskas ± 1 K temperatūras izmaiņas ir pieņemamas, ja tās notiek vairāku minūšu periodā; un

| 2.2.2.3. | visiem savienojumiem starp plūsmas mērierīci un CVS sūkni jābūt bez noplūdes. |
| --- | --- |

2.2.2.3.

visiem savienojumiem starp plūsmas mērierīci un CVS sūkni jābūt bez noplūdes.

2.2.3.   Izplūdes gāzu emisijas testa laikā šo pašu sūkņa parametru mērījums ļauj lietotājam ar kalibrēšanas vienādojumu aprēķināt plūsmas ātrumu.

2.2.4.   Šī papildinājuma A4a.App2/8. attēlā parādīta viena iespējamā testa konfigurācija. Ir iespējamas izmaiņas, ja tehniskais dienests tās apstiprina kā tikpat precīzas. Ja izmanto A4a.App2/8. attēlā parādīto konfigurāciju, šādiem datiem ir jābūt norādītās precizitātes robežās:

| barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb) | ± 0,03 kPa |
| --- | --- |
| apkārtējā temperatūra (T) | ± 0,2 K |
| gaisa temperatūra LFE (ETI) | ± 0,15 K |
| retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI) | ± 0,01 kPa |
| spiediena kritums LFE matricā (EDP) | ± 0,0015 kPa |
| gaisa temperatūra pie CVS sūkņa ieplūdes (PTI) | ± 0,2 K |
| gaisa temperatūra pie CVS sūkņa izplūdes (PTO) | ± 0,2 K |
| retinājuma spiediens pie CVS sūkņa ieplūdes (PPI) | ± 0,22 kPa |
| hidrostatiskais spiediens pie CVS sūkņa izplūdes (PPO) | ± 0,22 kPa |
| sūkņa apgriezieni testa laikā (n) | ± 1 min-1 |
| testa laiks (vismaz 250 s) (t) | ± 0,1 s |

barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb)

± 0,03 kPa

apkārtējā temperatūra (T)

± 0,2 K

gaisa temperatūra LFE (ETI)

± 0,15 K

retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI)

± 0,01 kPa

spiediena kritums LFE matricā (EDP)

± 0,0015 kPa

gaisa temperatūra pie CVS sūkņa ieplūdes (PTI)

± 0,2 K

gaisa temperatūra pie CVS sūkņa izplūdes (PTO)

± 0,2 K

retinājuma spiediens pie CVS sūkņa ieplūdes (PPI)

± 0,22 kPa

hidrostatiskais spiediens pie CVS sūkņa izplūdes (PPO)

± 0,22 kPa

sūkņa apgriezieni testa laikā (n)

± 1 min-1

testa laiks (vismaz 250 s) (t)

± 0,1 s

A4a.App2/8. attēls

PDP kalibrēšanas konfigurācija

Image

2.2.5.   Pēc tam kad sistēma ir pievienota, kā norādīts A4a.App2/8. attēlā, iestata mainīgo ierobežotāju atvērtā pozīcijā un, pirms sākt kalibrēšanu, darbina CVS sūkni 20 minūtes.

2.2.6.   Pāriestata ierobežojošo vārstu vairāk ierobežojošā stāvoklī ar sūkņa ieplūdes retinājuma palielināšanu (apmēram 1 kPa), kas ļaus iegūt vismaz sešus datu punktus kopējai kalibrēšanai. Ļauj sistēmai stabilizēties trīs minūtes un atkārto datu ieguvi.

2.2.7.   Gaisa plūsmas ātrumu (Qs) katrā testa punktā aprēķina standarta m3/min no caurplūdes mērītāja datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi.

2.2.8.   Gaisa plūsmas ātrumu tad pārveido sūkņa plūsmā (V0) m3/apgr. pie absolūtas sūkņa ieplūdes temperatūras un spiediena.

Formula

kur:

| V0 | = | sūkņa plūsmas ātrums pie Tp un Pp (m3/apgr.), |
| --- | --- | --- |
| Qs | = | gaisa plūsma pie 101,33 kPa un 273,2 Κ (m3/min), |
| Tp | = | sūkņa ieplūdes temperatūra (K), |
| Pp | = | absolūtais spiediens pie sūkņa ieplūdes (kPa), |
| N | = | sūkņa apgriezieni (min– 1). |

V0

=

sūkņa plūsmas ātrums pie Tp un Pp (m3/apgr.),

Qs

=

gaisa plūsma pie 101,33 kPa un 273,2 Κ (m3/min),

Tp

=

sūkņa ieplūdes temperatūra (K),

Pp

=

absolūtais spiediens pie sūkņa ieplūdes (kPa),

N

=

sūkņa apgriezieni (min– 1).

2.2.9.   Lai kompensētu sūkņa ātruma spiediena izmaiņu mijiedarbību sūknī un sūkņa kļūdas koeficientu, korelācijas funkciju (x0) starp sūkņa ātrumu (n), spiediena atšķirību sūkņa ieplūdē un sūkņa izplūdē un absolūto sūkņa izplūdes spiedienu tad aprēķina šādi:

Formula

kur:

| x0 | = | korelācijas funkcija, |
| --- | --- | --- |
| ΔPp | = | spiediena atšķirība sūkņa ieplūdē un sūkņa izplūdē (kPa), |
| Pe | = | absolūtais izplūdes spiediens (PPO + Pb) (kPa). |

x0

=

korelācijas funkcija,

ΔPp

=

spiediena atšķirība sūkņa ieplūdē un sūkņa izplūdē (kPa),

Pe

=

absolūtais izplūdes spiediens (PPO + Pb) (kPa).

Izmanto lineāro mazāko kvadrātu metodi, lai iegūtu kalibrācijas vienādojumus ar šādām formulām:

V0 = D0 – M (x0)

n = A – B (ΔPp)

D0, M, A un B ir leņķa koeficienti, kas raksturo līnijas.

2.2.10.   CVS sistēmu ar vairākiem ātrumiem kalibrē katrā izmantotajā ātrumā. Diapazoniem ģenerētajām kalibrēšanas līknēm ir jābūt apmēram paralēlām un krustpunkta vērtības (D0) palielinās, samazinoties sūkņa plūsmas ātrumam.

2.2.11.   Ja kalibrēšana ir veikta uzmanīgi, ar vienādojumu aprēķinātās vērtības būs 0,5 % robežās no izmērītās vērtības V0. M vērtības atšķirsies katram sūknim. Kalibrēšanu veic sūkņa ieslēgšanas laikā un pēc galvenās apkopes.

2.3.   Kritiskās plūsmas Venturi (CFV) kalibrēšana

2.3.1.   CFV kalibrēšana ir balstīta uz plūsmas vienādojumu kritiskam Venturi:

Formula

kur:

| Qs | = | plūsma, |
| --- | --- | --- |
| Kv | = | kalibrēšanas koeficients, |
| P | = | absolūtais spiediens (kPa), |
| T | = | absolūtā temperatūra (K). |

Qs

=

plūsma,

Kv

=

kalibrēšanas koeficients,

P

=

absolūtais spiediens (kPa),

T

=

absolūtā temperatūra (K).

Gāzes plūsma ir ieplūdes spiediena un temperatūras funkcija.

Turpmāk aprakstītajā kalibrēšanas procesā nosaka kalibrēšanas koeficienta vērtību pie izmērītām spiediena, temperatūras un gaisa plūsmas vērtībām.

2.3.2.   CFV elektronisko daļu kalibrēšanā ir jāievēro ražotāja ieteiktā procedūra.

2.3.3.   Ir nepieciešami kritiskās plūsmas Venturi plūsmas kalibrēšanas mērījumi, un šādiem datiem jābūt norādītās precizitātes robežās:

| barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb) | ± 0,03 kPa, |
| --- | --- |
| LFE gaisa temperatūra, caurplūdes mērītājs (ETI) | ± 0,15 K, |
| retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI) | ± 0,01 kPa, |
| spiediena kritums (EDP) LFE matricā | ± 0,0015 kPa, |
| gaisa plūsma (Qs) | ± 0,5 %, |
| Spiediena kritums pie ieplūdes CFV (PPI) | ± 0,02 kPa, |
| temperatūra pie Venturi caurules ieplūdes (Tv) | ± 0,2 K. |

barometriskais spiediens (koriģēts) (Pb)

± 0,03 kPa,

LFE gaisa temperatūra, caurplūdes mērītājs (ETI)

± 0,15 K,

retinājuma spiediens augšpus LFE (EPI)

± 0,01 kPa,

spiediena kritums (EDP) LFE matricā

± 0,0015 kPa,

gaisa plūsma (Qs)

± 0,5 %,

Spiediena kritums pie ieplūdes CFV (PPI)

± 0,02 kPa,

temperatūra pie Venturi caurules ieplūdes (Tv)

± 0,2 K.

2.3.4.   Iekārtu uzstāda saskaņā ar A4a.App2/9. attēlu un pārbauda, vai nav noplūžu. Jebkura noplūde starp plūsmas mērierīci un kritiskās plūsmas Venturi būtiski ietekmē kalibrēšanas precizitāti.

A4a.App2/9. attēls

CFV kalibrēšanas konfigurācija

Image

2.3.5.   Mainīgās plūsmas ierobežotāju iestata atvērtā pozīcijā, ieslēdz ventilatoru un stabilizē sistēmu. Reģistrē datus no visiem instrumentiem.

2.3.6.   Plūsmas ierobežotāja iestatījuma pozīcijas maina, un veic vismaz astoņus nolasījumus Venturi kritiskās plūsmas diapazonā.

2.3.7.   Kalibrēšanas laikā reģistrētos datus izmanto šādos aprēķinos. Gaisa plūsmas ātrumu (Qs) katrā testa punktā aprēķina no plūsmas mērierīces datiem, izmantojot ražotāja noteikto metodi.

Aprēķina kalibrēšanas koeficienta vērtības katram testa punktam:

Formula,

kur:

| Qs | = | plūsmas ātrums, izteikts m3/min, pie 273,2 K un 101,33 kPa, |
| --- | --- | --- |
| Tv | = | temperatūra pie Venturi caurules ieplūdes (K), |
| Pv | = | absolūtais spiediens pie Venturi caurules ieplūdes (kPa). |

Qs

=

plūsmas ātrums, izteikts m3/min, pie 273,2 K un 101,33 kPa,

Tv

=

temperatūra pie Venturi caurules ieplūdes (K),

Pv

=

absolūtais spiediens pie Venturi caurules ieplūdes (kPa).

Atzīmē Kv kā Venturi ieplūdes spiediena funkciju. Attiecībā uz skaņas plūsmu Kv būs relatīvi pastāvīga vērtība. Kad spiediens samazinās (vakuums palielinās), Venturi atveras un Kv samazinās. Radušās Kv izmaiņas nav pieļaujamas.

Aprēķina vidējo Kv un standarta novirzi vismaz astoņiem punktiem un kritiskajai joslai.

Ja standartnovirze pārsniedz 0,3 % no vidējā Kv, veic pasākumus stāvokļa labošanai.

3.   SISTĒMAS PĀRBAUDES PROCEDŪRA

3.1.   Vispārīgas prasības

CVS paraugu ņemšanas sistēmas un analīzes sistēmas precizitāti nosaka, ievadot sistēmā zināmu gāzveida piesārņotāju masu, kamēr tā darbojas tāpat kā parasta testa laikā, un tad analizējot un aprēķinot piesārņotāju masu saskaņā ar formulām šo noteikumu 4.a pielikuma 6.6. punktā, izņemot to, ka propāna blīvums tiek ņemts kā 1,967 grami uz litru standarta apstākļos. Šādas divas metodes sniedz pietiekamu precizitāti.

Maksimālā pieļaujamā novirze starp ieplūdušās gāzes daudzumu un izmērītās gāzes daudzumu ir 5 %.

3.2.   CFO metode

3.2.1.   Tīras gāzes nemainīgas plūsmas mērīšana (CO vai C3H8), izmantojot kritiskās plūsmas sprauslas ierīci.

3.2.2.   Zināmu daudzumu tīras gāzes (CO vai C3H8) ievada CVS sistēmā caur kalibrētu kritisko sprauslu. Ja ieplūdes spiediens ir pietiekami liels, plūsmas ātrums (q), ko noregulē, izmantojot kritiskās plūsmas sprauslu, ir neatkarīgs no sprauslas izplūdes spiediena (kritiskā plūsma). Ja rodas novirzes, kas pārsniedz 5 %, ir jānosaka nepareizās darbības cēlonis. CVS sistēmu darbina tāpat kā izplūdes gāzu emisiju testā apmēram 5–10 minūtes. Paraugu ņemšanas maisā savākto gāzi analizē ar parasto aprīkojumu un rezultātus salīdzina ar to gāzes paraugu koncentrāciju, kas bija zināma iepriekš.

3.3.   Gravimetriskā metode

3.3.1.   Tīras gāzes (CO vai C3H8) ierobežota daudzuma mērīšana, izmantojot gravimetrisku paņēmienu.

3.3.2.   Lai pārbaudītu CVS sistēmu, var izmantot šādu gravimetrisku procedūru.

Ar precizitāti ± 0,01 g nosaka ar oglekļa monoksīdu vai propānu piepildīta maza cilindra masu. Apmēram 5–10 minūtes CVS sistēmu darbina tāpat kā parastā izplūdes gāzu emisiju testā, kamēr CO vai propānu ievada sistēmā. Izmantotās tīrās gāzes daudzumu nosaka, izmantojot diferenciālo svēršanu. Tad maisā uzkrāto gāzi analizē ar aprīkojumu, ko parasti izmanto izplūdes gāzu analīzei. Pēc tam rezultātus salīdzina ar koncentrācijas rādītājiem, kas aprēķināti iepriekš.

3. papildinājums

Gāzveida emisiju mērīšanas iekārtas

1.   SPECIFIKĀCIJA

1.1.   Sistēmas pārskats

Analīzēm ievāc nepārtraukti proporcionālu atšķaidītas izplūdes gāzes un atšķaidīta gaisa paraugu.

Gāzveida emisiju masu nosaka no proporcionāla parauga koncentrācijas un kopējā tilpuma, kas izmērīts testa laikā. Parauga koncentrāciju koriģē, ņemot vērā piesārņotāja saturu apkārtējā gaisā.

1.2.   Prasības paraugu ņemšanas sistēmai

1.2.1.   Atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu ņem pirms uzsūkšanas ierīces, bet pēc kondicionēšanas ierīcēm, ja tādas ir.

1.2.2.   Plūsmas ātrums nedrīkst atšķirties no vidējā par vairāk nekā ± 2 %.

1.2.3.   Paraugu ņemšanas apjoms nedrīkst būt mazāks par 5 litriem minūtē un nedrīkst pārsniegt 0,2 % no atšķaidītu izplūdes gāzu plūsmas ātruma. Līdzīgi ierobežojumi attiecas uz nemainīgas masas paraugu ņemšanas sistēmām.

1.2.4.   Atšķaidīšanas gaisa paraugu ņem pie pastāvīga plūsmas ātruma tuvu apkārtējā gaisa ieplūdei (aiz filtra, ja tāds ir uzstādīts).

1.2.5.   Atšķaidīšanas gaisa paraugs nedrīkst būt piesārņots ar izplūdes gāzēm no sajaukšanās zonas.

1.2.6.   Atšķaidīšanas gaisa paraugu ņemšanas ātrumam jābūt salīdzināmam ar to, kas izmantots atšķaidītu izplūdes gāzu gadījumā.

1.2.7.   Paraugu ņemšanai izmantotajiem materiāliem jābūt tādiem, kas nemaina piesārņotāju koncentrāciju.

1.2.8.   Lai no parauga paņemtu cietās daļiņas, var izmantot filtrus.

1.2.9.   Dažādajiem vārstiem, ko izmanto, lai novirzītu izplūdes gāzi, jābūt ātri regulējamiem un ātrslēdzošiem.

1.2.10.   Starp trīsceļu vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem var izmantot ātri aizveramus gāzi necaurlaidīgus savienojumus, kas paši automātiski aizveras maisa pusē. Paraugu nogādāšanai analizatorā var izmantot citas sistēmas (piemēram, trīsceļu pārtraukšanas vārstus).

1.2.11.   Parauga uzglabāšana

Gāzes paraugus savāc paraugu ņemšanas maisos ar piemērotu tilpumu, lai nesamazinātu paraugu ņemšanas ātrumu; maisa materiālam jābūt tādam, lai pēc 20 minūtēm ne mērījumus, ne arī gāzes paraugu ķīmisko sastāvu tas neietekmētu vairāk kā par ± 2 % (piemēram: laminēta polietilēna/poliamīda plēves vai fluorēti poliogļūdeņraži).

1.2.12.   Ogļūdeņražu paraugu ņemšanas sistēma dīzeļmotoriem

1.2.12.1.   Ogļūdeņražu paraugu ņemšanas sistēma sastāv no sildāmas paraugu ņemšanas zondes, caurules, filtra un sūkņa. Paraugu ņemšanas zondi uzstāda tādā pašā attālumā no izplūdes gāzes ieplūdes, kādā ir cietdaļiņu paraugu ņemšanas zonde, un tā, lai kāda no tām neskartu otras ņemtos paraugus. Tās minimālajam iekšējam diametram jābūt 4 mm.

1.2.12.2.   Visas sildāmās daļas sildīšanas sistēma uztur pie temperatūras 463 K (190 °C) ± 10 K.

1.2.12.3.   Izmērīto ogļūdeņražu vidējo koncentrāciju nosaka ar integrēšanu.

1.2.12.4.   Uzsildītajai paraugu ņemšanas caurulei uzstāda sildāmu filtru (FH) ar 99 % efektivitāti attiecībā uz ≥ 0,3 μm daļiņām, lai no nepārtrauktās analīzei nepieciešamās gāzes plūsmas izfiltrētu cietās daļiņas.

1.2.12.5.   Paraugu ņemšanas sistēmas reakcijas laiks (no zondes līdz analizatora ieejai) nepārsniedz četras sekundes.

1.2.12.6.   HFID izmanto ar pastāvīgas plūsmas (siltummainis) sistēmu, lai iegūtu reprezentatīvu paraugu, izņemot gadījumus, kad veic kompensēšanu saistībā ar mainīgu CFV vai CFO plūsmu.

1.3.   Prasības gāzes analīzei

1.3.1.   Oglekļa monoksīda (CO) un oglekļa dioksīda (CO2) analīze

Analizatoriem jābūt nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizatoriem.

1.3.2.   Kopējo ogļūdeņražu (THC) analīze dzirksteļaizdedzes motoriem

Analizatoram jābūt liesmas jonizācijas (FID) tipa analizatoram, kas kalibrēts ar propāna gāzi, kura izteikta ar oglekļa atomu ekvivalenci (C1).

1.3.3.   Kopējo ogļūdeņražu (THC) analīze kompresijaizdedzes motoriem

Analizatoram jābūt liesmas jonizācijas tipa analizatoram ar detektoru, vārstiem, caurulēm utt., kas sakarsēts līdz 463 K (190 °C) ± 10 K (HFID). Tam jābūt kalibrētam ar propāna gāzi, kas izteikta ar oglekļa atomu ekvivalenci (C1).

1.3.4.   Metāna (CH4) analīze

Analizators ir vai nu gāzes hromatogrāfs, kas apvienots ar liesmas jonizācijas (FID) tipa analizatoru, vai liesmas jonizācijas (FID) tipa analizatoru ar dalītājgāzi, kas nav metāns, kalibrēts ar metāna gāzi, kura izteikta ar oglekļa atomu ekvivalenci (C1).

1.3.5.   Ūdens (H2O) analīze

Analizators ir nedispersīvas infrasarkanās (NDIR) absorbcijas tipa analizators. NDIR kalibrē ar ūdens tvaiku vai propilēnu (C3H6). Ja NDIR kalibrē ar ūdens tvaiku, nodrošina, ka kalibrēšanas procesā caurulītēs un savienotājelementos nerodas ūdens kondensāts. Ja NDIR kalibrē ar propilēnu, analizatora ražotājs sniedz informāciju par propilēna koncentrācijas konvertēšanu atbilstošajai ūdens tvaika koncentrācijai. Analizatora ražotājs periodiski (vismaz reizi gadā) pārbauda konvertācijas vērtības.

1.3.6.   Ūdeņraža (H2) analīze

Analizatora tips ir masspektrometrijas analizators ar sektora lauku, kalibrēts ar ūdeņradi.

1.3.7.   Slāpekļa oksīdu (NOx) analīzes

Analizatoram jābūt vai nu hemiluminiscences (CLA), vai nedispersīvas ultravioletās rezonanses absorbcijas (NDUVR) tipa analizatoram, abi ar NOx–NO konverteru.

1.3.8.   Analizatoriem jābūt mērījuma diapazonam, kas ir savietojams ar nepieciešamo precizitāti, lai mērītu izplūdes gāzes parauga piesārņotāju koncentrāciju.

1.3.9.   Mērījuma kļūda nedrīkst pārsniegt ± 2 % (analizatora iekšējā kļūda) neatkarīgi no kalibrācijas gāzu faktiskās vērtības.

1.3.10.   Koncentrācijām zem 100 ppm mērījuma kļūda nedrīkst pārsniegt ± 2 ppm.

1.3.11.   Apkārtējā gaisa paraugu mēra ar to pašu analizatoru un attiecīgu diapazonu.

1.3.12.   Pirms analizatoriem nedrīkst izmantot gāzes žāvēšanas ierīci, ja vien nav pierādīts, ka tai nav ietekmes uz piesārņotāju saturu gāzes plūsmā.

1.4.   Ieteicamo sistēmu apraksti

Gāzveida emisiju paraugu ņemšanas sistēmas shēma ir parādīta A4a.App3/10. attēlā.

A4a.App3/10. attēls

Gāzveida emisijas paraugu ņemšanas sistēmas shēma

Image

Sistēmas sastāvdaļas ir šādas:

| 1.4.1. | divas paraugu ņemšanas zondes (S1 un S2) nepārtrauktai atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas izplūdes gāzes/gaisa maisījuma paraugu ņemšanai; |
| --- | --- |

1.4.1.

divas paraugu ņemšanas zondes (S1 un S2) nepārtrauktai atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas izplūdes gāzes/gaisa maisījuma paraugu ņemšanai;

| 1.4.2. | filtrs (F), lai izfiltrētu cietās daļiņas no analīzēm savāktās gāzes plūsmas; |
| --- | --- |

1.4.2.

filtrs (F), lai izfiltrētu cietās daļiņas no analīzēm savāktās gāzes plūsmas;

| 1.4.3. | sūkņi (P), lai testa laikā savāktu nepārtrauktu atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas izplūdes gāzes/gaisa maisījuma plūsmu; |
| --- | --- |

1.4.3.

sūkņi (P), lai testa laikā savāktu nepārtrauktu atšķaidīšanas gaisa un atšķaidītas izplūdes gāzes/gaisa maisījuma plūsmu;

| 1.4.4. | plūsmas kontrolierīce (N), lai nodrošinātu konstantu, vienmērīgu to gāzes paraugu plūsmu, ko testa laikā ņem no paraugu ņemšanas zondēm S1 un S2 (PDP-CVS), un gāzes paraugu plūsmai jābūt tādai, lai katra testa beigās būtu pieejams pietiekams daudzums analīzei (apmēram 10 litri minūtē); |
| --- | --- |

1.4.4.

plūsmas kontrolierīce (N), lai nodrošinātu konstantu, vienmērīgu to gāzes paraugu plūsmu, ko testa laikā ņem no paraugu ņemšanas zondēm S1 un S2 (PDP-CVS), un gāzes paraugu plūsmai jābūt tādai, lai katra testa beigās būtu pieejams pietiekams daudzums analīzei (apmēram 10 litri minūtē);

| 1.4.5. | plūsmas mērītāji (FL) gāzes paraugu konstantās plūsmas regulēšanai un uzraudzīšanai testa laikā; |
| --- | --- |

1.4.5.

plūsmas mērītāji (FL) gāzes paraugu konstantās plūsmas regulēšanai un uzraudzīšanai testa laikā;

| 1.4.6. | ātrslēdzoši vārsti (V), lai novirzītu gāzes paraugu konstanto plūsmu paraugu ņemšanas maisos vai izplūdes vārstā; |
| --- | --- |

1.4.6.

ātrslēdzoši vārsti (V), lai novirzītu gāzes paraugu konstanto plūsmu paraugu ņemšanas maisos vai izplūdes vārstā;

| 1.4.7. | gāzi necaurlaidīgi, ātrslēdzoši savienotājelementi (Q) starp ātrslēdzošiem vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem; kā alternatīvu var izmantot citus paraugu nogādāšanas veidus analizatorā (piemēram, trīsceļu krānus); |
| --- | --- |

1.4.7.

gāzi necaurlaidīgi, ātrslēdzoši savienotājelementi (Q) starp ātrslēdzošiem vārstiem un paraugu ņemšanas maisiem; kā alternatīvu var izmantot citus paraugu nogādāšanas veidus analizatorā (piemēram, trīsceļu krānus);

| 1.4.8. | maisi (B) atšķaidītas izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu ievākšanai testa laikā; |
| --- | --- |

1.4.8.

maisi (B) atšķaidītas izplūdes gāzes un atšķaidīšanas gaisa paraugu ievākšanai testa laikā;

| 1.4.9. | kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi caurule (SV), lai paraugu ņemšanas zondē S2A ņemtu proporcionālus atšķaidītās izplūdes gāzes paraugus (tikai CFV-CVS); |
| --- | --- |

1.4.9.

kritiskās plūsmas paraugu ņemšanas Venturi caurule (SV), lai paraugu ņemšanas zondē S2A ņemtu proporcionālus atšķaidītās izplūdes gāzes paraugus (tikai CFV-CVS);

| 1.4.10. | rupjš filtrs (PS) paraugu ņemšanas caurulē (tikai CFV-CVS). |
| --- | --- |

1.4.10.

rupjš filtrs (PS) paraugu ņemšanas caurulē (tikai CFV-CVS).

| 1.4.11. | Sastāvdaļas ogļūdeņražu paraugu ņemšanai ar HFID:


  Fh
  ir apsildāms filtrs,


  S3

  ir paraugu ņemšanas vieta sajaukšanas kameras tuvumā,


  Vh

  ir apsildāms daudzceļu vārsts,


  Q
  ir ātrdarbīgs savienojums, kas ļauj apkārtējā gaisa paraugu BA analizēt ar HFID,



  FID

  ir apsildāms liesmas jonizācijas tipa analizators,


  R un I
  ir ogļūdeņražu momentāno koncentrāciju integrēšanas un reģistrēšanas līdzekļi,


  Lh

  ir apsildāma paraugu ņemšanas caurule. |
| --- | --- |

1.4.11.

Sastāvdaļas ogļūdeņražu paraugu ņemšanai ar HFID:

Fh
  ir apsildāms filtrs,

S3

  ir paraugu ņemšanas vieta sajaukšanas kameras tuvumā,

Vh

  ir apsildāms daudzceļu vārsts,

Q
  ir ātrdarbīgs savienojums, kas ļauj apkārtējā gaisa paraugu BA analizēt ar HFID,

FID

  ir apsildāms liesmas jonizācijas tipa analizators,

R un I
  ir ogļūdeņražu momentāno koncentrāciju integrēšanas un reģistrēšanas līdzekļi,

Lh

  ir apsildāma paraugu ņemšanas caurule.

2.   KALIBRĒŠANAS PROCEDŪRAS

2.1.   Analizatora kalibrēšanas procedūra

2.1.1.   Katru analizatoru kalibrē cik vien iespējams bieži un jebkurā gadījumā mēnesī pirms tipa apstiprinājuma testa un vismaz vienu reizi sešos mēnešos ražošanas atbilstības testam.

2.1.2.   Katru parasti izmantoto darbības diapazonu kalibrē ar turpmāko procedūru.

| 2.1.2.1. | Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz no pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Augstākās koncentrācijas kalibrēšanas gāzes nominālā koncentrācija nedrīkst būt mazāka par 80 % no pilnas skalas. |
| --- | --- |

2.1.2.1.

Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz no pieciem kalibrēšanas punktiem, kas ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Augstākās koncentrācijas kalibrēšanas gāzes nominālā koncentrācija nedrīkst būt mazāka par 80 % no pilnas skalas.

| 2.1.2.2. | Vajadzīgo kalibrēšanas gāzes koncentrāciju var iegūt ar gāzu dalītāju, atšķaidot ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisku gaisu. Sajaukšanas ierīces precizitātei jābūt tādai, lai atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju varētu noteikt ar precizitāti ± 2 %. |
| --- | --- |

2.1.2.2.

Vajadzīgo kalibrēšanas gāzes koncentrāciju var iegūt ar gāzu dalītāju, atšķaidot ar attīrītu N2 vai attīrītu sintētisku gaisu. Sajaukšanas ierīces precizitātei jābūt tādai, lai atšķaidīto kalibrēšanas gāzu koncentrāciju varētu noteikt ar precizitāti ± 2 %.

| 2.1.2.3. | Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka par trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts divi. |
| --- | --- |

2.1.2.3.

Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka par trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts divi.

| 2.1.2.4. | Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk kā ± 2 %. |
| --- | --- |

2.1.2.4.

Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk kā ± 2 %.

2.1.3.   Kalibrēšanas līknes izveide

Pēc kalibrēšanas līknes un kalibrēšanas punktiem ir iespējams pārbaudīt, vai kalibrēšana ir izdarīta pareizi. Norāda dažādos analizatoram raksturīgus parametrus, jo īpaši:

| | skalu, |
| --- | --- |

skalu,

| | jutību, |
| --- | --- |

jutību,

| | nulles punktu, |
| --- | --- |

nulles punktu,

| | kalibrēšanas datumu. |
| --- | --- |

kalibrēšanas datumu.

2.1.4.   Ja tehniskajam dienestam var pierādīt, ka alternatīva tehnoloģija (piem., dators, elektroniski regulēta diapazonu pārslēgšana utt.) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad var izmantot šīs alternatīvas.

2.2.   Analizatora pārbaudes procedūra

2.2.1.   Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu pirms katras analīzes pārbauda šādi.

2.2.2.   Kalibrēšanu pārbauda, izmantojot nulles gāzi un standartgāzi, kuras nominālā vērtība ir starp 80 un 95 % no paredzamās analizējamās vērtības.

2.2.3.   Ja diviem attiecīgajiem punktiem atrastā vērtība neatšķiras no teorētiskās vērtības par vairāk kā ± 5 % no pilnas skalas, regulēšanas parametrus drīkst mainīt. Ja tā nav, saskaņā ar šā pielikuma 2.1. punktu izveido jaunu kalibrēšanas līkni.

2.2.4.   Pēc testa nulles gāzi un standartgāzi izmanto atkārtotai pārbaudei. Analīzes uzskata par pieņemamām, ja starpība starp diviem mērījumu rezultātiem ir mazāka par 2 %.

2.3.   FID ogļūdeņražu reakcijas pārbaudes procedūra

2.3.1.   Detektora reakcijas optimizēšana

FID ir jānoregulē saskaņā ar instrumenta ražotāja norādījumiem. Lai optimizētu reakciju visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, izmanto propāna piedevu gaisā.

2.3.2.   HC analizatora kalibrēšana

Analizatoru kalibrē, izmantojot propānu gaisā un attīrītu sintētisku gaisu (skatīt šī papildinājuma 3. punktu).

Izveido kalibrācijas līkni kā aprakstīts šī papildinājuma 2.1. punktā.

2.3.3.   Dažādu ogļūdeņražu reakcijas koeficienti un ieteicamās robežas

Reakcijas koeficients (Rf) noteiktam ogļūdeņradim ir FID C1 nolasījuma attiecība pret gāzes koncentrāciju cilindrā, izteiktu kā ppm C1.

Testa gāzes koncentrācijas līmenim jābūt tādam, lai dotu reakciju aptuveni 80 % no pilnas skalas novirzes darbības diapazonā. Koncentrācijai jābūt zināmai ar precizitāti ± 2 % saskaņā ar gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindram jābūt iepriekš sagatavotam 24 stundas temperatūrā starp 293 K un 303 K (20 un 30 °C).

Reakcijas koeficientus nosaka, ieviešot analizatoru ekspluatācijā un pēc ilgāka darbības laika. Izmantojamās testa gāzes un ieteicamie reakcijas koeficienti ir šādi:

| metāns un attīrīts gaiss: | 1,00 < Rf < 1,15 |
| --- | --- |
| vai 1,00< Rf < 1,05 transportlīdzekļiem, kas darbojas ar dabasgāzi/biometānu |
| propilēns un attīrīts gaiss: | 0,90 < Rf < 1,00 |
| toluols un attīrīts gaiss: | 0,90 < Rf < 1,00 |
| Šie koeficienti ir attiecībā pret propāna un attīrīta gaisa reakcijas koeficientu (Rf) 1,00. |

metāns un attīrīts gaiss:

1,00 < Rf < 1,15

vai 1,00< Rf < 1,05 transportlīdzekļiem, kas darbojas ar dabasgāzi/biometānu

propilēns un attīrīts gaiss:

0,90 < Rf < 1,00

toluols un attīrīts gaiss:

0,90 < Rf < 1,00

Šie koeficienti ir attiecībā pret propāna un attīrīta gaisa reakcijas koeficientu (Rf) 1,00.

2.3.4.   Skābekļa mijietekmes pārbaude un ieteicamās robežvērtības

Reakcijas koeficientu nosaka kā aprakstīts 2.3.3. punktā. Izmantojamā testa gāze un ieteicamais reakcijas koeficients ir:

| propānam un slāpeklim: | 0,95 < Rf < 1,05 |
| --- | --- |

propānam un slāpeklim:

0,95 < Rf < 1,05

2.4.   NOx konvertera efektivitātes pārbaudes procedūra

NO2 konvertēšanai NO izmantotā konvertera efektivitāti testē šādi:

izmantojot testa iekārtu, kā parādīts A4a.App3/11. attēlā, un turpmāk aprakstīto procedūru, konverteru efektivitāti var pārbaudīt ar ozonatoru.

2.4.1.   Kalibrē analizatoru parastākajā darbības diapazonā atbilstoši ražotāja specifikācijām, izmantojot nulles un standarta gāzi (kurā NO saturs ir līdz aptuveni 80 % no darbības diapazona un NO2 koncentrācija gāzu maisījumā mazāka par 5 % no NO koncentrācijas). NOx analizatoram ir jābūt NO režīmā tā, lai standartgāze neietu caur konverteru. Reģistrē uzrādīto koncentrāciju.

2.4.2.   Standartgāzes plūsmai caur T-veida savienojumu nepārtraukti pievieno skābekli vai sintētisku gaisu, līdz uzrādītā koncentrācija ir par apmēram 10 % mazāka, nekā šī papildinājuma 2.4.1. punktā norādītā kalibrēšanas koncentrācija. Reģistrē uzrādīto koncentrāciju (c). Ozonatoru visā procesā uztur neaktivētu.

2.4.3.   Tad aktivizē ozonatoru, lai tas radītu pietiekami daudz ozona NO koncentrācijas samazināšanai līdz 20 % (minimums 10 %) no šī papildinājuma 2.4.1. punktā norādītās kalibrēšanas koncentrācijas. Reģistrē uzrādīto koncentrāciju (d).

2.4.4.   Pēc tam NOx analizatoru pārslēdz NOx režīmā tā, lai gāzu maisījums (kas sastāv no NO, NO2, O2 un N2) plūstu caur konverteru. Reģistrē uzrādīto koncentrāciju (a).

2.4.5.   Tad atslēdz ozonatoru. Gāzu maisījums, kas aprakstīts šī papildinājuma 2.4.2. punktā, caur konverteru ieplūst detektorā. Reģistrē uzrādīto koncentrāciju (b).

A4a.App3/11. attēls

NOx konvertera efektivitātes pārbaudes procedūra

Image

2.4.6.   Kad ozonators ir izslēgts, atslēdz arī skābekļa vai sintētiska gaisa plūsmu. Analizatora NO2 rādījumam tad ir jābūt ne mazākam kā par 5 % virs skaitļa, kas dots šī papildinājuma 2.4.1. punktā.

2.4.7.   NOx konvertera efektivitāti aprēķina šādi:

Formula

2.4.8.   Konvertera efektivitātei ir jābūt ne mazākai par 95 %.

2.4.9.   Konvertera efektivitāti pārbauda vismaz reizi nedēļā.

3.   ETALONGĀZES

3.1.   Tīrās gāzes

Nepieciešamības gadījumā kalibrēšanai un darbībai ir jābūt pieejamām šādām tīrajām gāzēm:

| | attīrīts slāpeklis (tīrība: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); |
| --- | --- |

attīrīts slāpeklis (tīrība: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

| | attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); skābekļa saturs starp 18 un 21 % no tilpuma; |
| --- | --- |

attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība: ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO); skābekļa saturs starp 18 un 21 % no tilpuma;

| | attīrīts skābeklis (tīrība > 99,5 % tilp. O2); |
| --- | --- |

attīrīts skābeklis (tīrība > 99,5 % tilp. O2);

| | attīrīts ūdeņradis (un maisījums, kas satur hēliju) (tīrība ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO2); |
| --- | --- |

attīrīts ūdeņradis (un maisījums, kas satur hēliju) (tīrība ≤ 1 ppm C, ≤ 400 ppm CO2);

| | oglekļa monoksīds (minimālā tīrība 99,5 %); |
| --- | --- |

oglekļa monoksīds (minimālā tīrība 99,5 %);

| | propāns (minimālā tīrība 99,5 %); |
| --- | --- |

propāns (minimālā tīrība 99,5 %);

| | propilēns: (minimālā tīrība 99,5 %). |
| --- | --- |

propilēns: (minimālā tīrība 99,5 %).

3.2.   Kalibrēšanas gāzes

Jābūt pieejamiem gāzu maisījumiem ar šādu ķīmisko sastāvu:

| a) | C3H8 un attīrīts sintētiskais gaiss (skatīt 3.1. punktu); |
| --- | --- |

a)

C3H8 un attīrīts sintētiskais gaiss (skatīt 3.1. punktu);

| b) | CO un attīrīts slāpeklis; |
| --- | --- |

b)

CO un attīrīts slāpeklis;

| c) | CO2 un attīrīts slāpeklim; |
| --- | --- |

c)

CO2 un attīrīts slāpeklim;

NO un attīrīts slāpeklis (NO2 daudzums šajā kalibrēšanas gāzē nedrīkst pārsniegt 5 % no NO satura).

Kalibrēšanas gāzes faktiskajai koncentrācijai jābūt ± 2 % robežās no noteiktā skaitļa.

4. papildinājums

Cietdaļiņu masas emisiju mērīšanas iekārtas

1.   SPECIFIKĀCIJA

1.1.   Sistēmas pārskats

1.1.1.   Cietdaļiņu paraugu ņemšanas ierīce sastāv no paraugu ņemšanas zondes atšķaidīšanas tunelī, daļiņu pārvades caurules, filtra turētāja, parciālās plūsmas sūkņa, plūsmas ātruma regulatoriem un mērīšanas ierīcēm.

1.1.2.   Ieteicams, lai pirms filtra turētāja atrastos daļiņu izmēra iepriekšējs separators (piemēram, ciklons vai impaktors). Tomēr ir pieņemams arī, ka paraugu ņemšanas zonde darbojas kā attiecīga izmēra separators, kā parādīts A4a.App4/13. attēlā.

1.2.   Vispārīgas prasības

1.2.1.   Paraugu ņemšanas zonde cietdaļiņu testa gāzes plūsmā atšķaidīšanas telpā ir iekārtota tā, lai gāzes plūsmas reprezentatīvu paraugu varētu paņemt no viendabīgā gaisa/izplūdes gāzes maisījuma.

1.2.2.   Cietdaļiņu parauga plūsmas ātrums ir proporcionāls kopējai atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmai atšķaidīšanas tunelī ± 5 % pielaides robežās no cietdaļiņu parauga plūsmas ātruma.

1.2.3.   Paraugam paņemto atšķaidīto izplūdes gāzi saglabā temperatūrā zem 325 K (52 °C) 20 cm rādiusā uz abām pusēm no cietdaļiņu filtra virsmas, izņemot reģenerācijas testā, kur temperatūrai jābūt zem 192 °C.

1.2.4.   Cietdaļiņu paraugu savāc vienā filtrā, kas atrodas turētājā atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmā.

1.2.5.   Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas detaļas no izplūdes gāzu caurules līdz pat filtra turētājam, kuras ir kontaktā ar neatšķaidītu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, konstruē tā, lai samazinātu cietdaļiņu nogulsnēšanos vai pārveidošanu. Visām detaļām jābūt izgatavotām no materiāliem, kas vada elektrību, nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām un ir elektriski zemēti, lai novērstu elektrostatisku ietekmi.

1.2.6.   Ja nav iespējams kompensēt izmaiņas plūsmas ātrumā, ir jāparedz siltummainis un temperatūras kontroles ierīce, kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājuma 1.3.5. punktā, lai nodrošinātu to, ka plūsmas ātrums sistēmā ir nemainīgs un paraugu ņemšanas apjoms attiecīgi proporcionāls.

1.3.   Īpašas prasības

1.3.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas zonde

1.3.1.1.   Paraugu ņemšanas zonde atbilst daļiņu izmēra separēšanas prasībām, kā noteikts 1.3.1.4. punktā. Ieteicams, lai šī atbilstība tiktu panākta ar zondi, kurai ir vaļējs gals un asas malas, ko ievieto, vēršot tieši pret plūsmas virzienu, kā arī ar iepriekšēju separatoru (ciklonu, impaktoru utt.). Var izmantot arī piemērotu paraugu ņemšanas zondi, kā, piemēram, parādīts A4a.App4/13. attēlā, ja tā atbilst iepriekšējas separēšanas prasībām, kā aprakstīts 1.3.1.4. punktā.

1.3.1.2.   Paraugu ņemšanas zondi uzstāda tuneļa centra līnijas tuvumā starp 10–20 tuneļa diametru attālumā lejup no izplūdes gāzes ieplūdes tunelī, un tās iekšējam diametram jābūt vismaz 12 mm.

Ja no vienas zondes vienlaicīgi ņem vairāk nekā vienu paraugu, plūsmu no šīs zondes sadala identiskās apakšplūsmās, lai izvairītos no artefaktu paņemšanas.

Ja izmanto vairākas zondes, katra no tām ir ar vaļēju galu, ar asām malām un novietota, vēršot tieši pret plūsmu. Zondes izvieto vienādā attālumā ap atšķaidīšanas tuneļa centrālo garenasi vismaz 5 cm vienu no otras.

1.3.1.3.   Attālums no paraugu ņemšanas uzgaļa līdz filtram ir vismaz piecu zondes diametru liels, taču tas nedrīkst pārsniegt 1 020 mm.

1.3.1.4.   Iepriekšējs separators (piemēram, ciklons, impaktors utt.) atrodas pirms filtra turētāja mezgla. Iepriekšēja separatora 50 % pārvarošo daļiņu diametrs ir starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma plūsmas ātruma, kas izvēlēts cietdaļiņu masas emisijas paraugu ņemšanai. Iepriekšējs separators ļauj vismaz 99 % no tajā nonākušo 1 μm daļiņu masas koncentrācijas šķērsot tā izeju ar tilpuma plūsmas ātruma, kas izvēlēts cietdaļiņu masas emisijas paraugu ņemšanai. Tomēr ir pieņemams arī, ka tā vietā paraugu ņemšanas zonde darbojas kā atsevišķa iepriekšēja separatora aizstājējs, kā parādīts A4a.App3/13. attēlā.

1.3.2.   Paraugu sūknis un caurplūdes mērītājs

1.3.2.1.   Parauga gāzes plūsmas mērīšanas ierīce sastāv no sūkņiem, gāzes plūsmas regulatora un plūsmas mērīšanas ierīcēm.

1.3.2.2.   Gāzes plūsmas temperatūra caurplūdes mērītājā nesvārstās par vairāk kā ± 3 K, izņemot reģenerācijas testos transportlīdzekļiem ar periodiski reģenerējošām attīrīšanas ierīcēm. Turklāt parauga masas plūsmas ātrumam jābūt proporcionālam kopējai atšķaidītās izplūdes gāzes plūsmai ± 5 % pielaides robežās no cietdaļiņu parauga masas plūsmas ātruma. Ja plūsmas apjoms mainās pārmērīgas filtra slodzes rezultātā, testu pārtrauc. To atkārtojot, plūsmas ātrumu samazina.

1.3.3.   Filtrs un filtra turētājs

1.3.3.1.   Pēc filtra plūsmas virzienā ievieto vārstu. Šim vārstam jādarbojas pietiekami ātri, lai testa sākumā un beigās tas atvērtos un aizvērtos 1 s laikā.

1.3.3.2.   Ieteicams, lai 47 mm filtrā savāktā masa (Pe) būtu ≥ 20 μg un lai tiktu nodrošināta filtra maksimāla noslodze, ievērojot šī papildinājuma 1.2.3., 1.3.2. un 1.3.3. punkta prasības.

1.3.3.3.   Konkrētajam testam ātrumam pirms gāzes filtra iestata vienu vērtību diapazonā no 20 līdz 80 cm/s, ja vien atšķaidīšanas sistēma nedarbojas ar parauga plūsmu, kas proporcionāla CVS plūsmas ātrumam.

1.3.3.4.   Ir vajadzīgi ar fluorogļūdeņradi pārklāti stiklšķiedras filtri vai fluorogļūdeņraža membrānfiltri. Visu tipu filtriem jābūt ar 0,3 μm DOP (dioktilftalāta) vai PAO (polialfaolefīna) CS 68649-12-7 vai CS 68037-01-4 savākšanas spēju vismaz 99 %, ja gāzes plūsmas ātrums pirms filtra ir 5,33 cm/s, kas mērīts saskaņā ar kādu no šādiem standartiem:

| a) | ASV Aizsardzības departamenta testa metodes standarta MIL-STD-282 metodi Nr. 102.8: DOP dūmu ieplūde aerosola-filtra elementā; |
| --- | --- |

a)

ASV Aizsardzības departamenta testa metodes standarta MIL-STD-282 metodi Nr. 102.8: DOP dūmu ieplūde aerosola-filtra elementā;

| b) | ASV Aizsardzības departamenta testa metodes standarta MIL-STD-282 metodi Nr. 502.1.1: DOP dūmu ieplūde gāzmasku filtros; |
| --- | --- |

b)

ASV Aizsardzības departamenta testa metodes standarta MIL-STD-282 metodi Nr. 502.1.1: DOP dūmu ieplūde gāzmasku filtros;

| c) | Vides zinātņu un tehnoloģiju institūts, IEST-RP-CC021: HEPA un ULPA filtrējošās vides testēšana. |
| --- | --- |

c)

Vides zinātņu un tehnoloģiju institūts, IEST-RP-CC021: HEPA un ULPA filtrējošās vides testēšana.

1.3.3.5.   Filtra turētāja mezgls ir tāds, kas nodrošina vienmērīgu plūsmas sadalījumu filtra laukumā. Filtra laukums ir vismaz 1 075 mm2.

1.3.4.   Filtra svēršanas kamera un svari

1.3.4.1.   Filtra svēršanai izmatojamo mikrogramu svaru precizitātei (standartnovirzei) jābūt 2 μg un izšķirtspējai jābūt 1 μg vai labākai.

Ieteicams šos svarus pārbaudīt pirms katras svēršanas posma, nosverot vienu 50 mg atsauces svara vienību. šo vienību nosver trīs reizes un reģistrē vidējo iegūto rezultātu. Ja svēršanas vidējais iegūtais rezultāts ir ± 5 μg no iepriekšējā svēršanas posma rezultāta, tad svēršanas posma rezultātus un svarus uzskata par derīgiem.

Svēršanas kamerai (vai telpai) visu filtru sagatavošanas un svēršanas darbību laikā jāatbilst šādām prasībām:

| | tiek saglabāta 295 ± 3 K (22 ± 3 °C) temperatūra; |
| --- | --- |

tiek saglabāta 295 ± 3 K (22 ± 3 °C) temperatūra;

| | tiek uzturēts relatīvais mitrums 45 ± 8 %; |
| --- | --- |

tiek uzturēts relatīvais mitrums 45 ± 8 %;

| | rasas punkts tiek uzturēts pie 9,5 °C ± 3 °C. |
| --- | --- |

rasas punkts tiek uzturēts pie 9,5 °C ± 3 °C.

Temperatūras un mitruma rādītājus ieticams reģistrēt vienlaikus ar parauga un standarta filtra masu.

1.3.4.2.   Koriģēšana attiecībā uz svēršanu gaisā

Visas filtra masas koriģē attiecībā uz filtra svēršanu gaisā.

Šāda koriģēšana ir atkarīga no parauga filtra materiāla blīvuma, gaisa blīvuma un svaru kalibrēšanai izmantotās kalibrēšanas svara vienības blīvuma. Gaisa blīvums ir atkarīgs no spiediena, temperatūras un mitruma.

Ieteicams kontrolēt, lai svēršanas vides temperatūra būtu 22 °C ± 1 °C un rasas punkts būtu 9,5 °C ± 1 °C. Tomēr šī papildinājuma 1.3.4.1. punktā norādīto minimālo prasību izpilde arī nozīmē, ka korekcija attiecībā uz svēršanu gaisā ir pieņemama. Koriģēšanu attiecībā uz svēršanu gaisā piemēro šādi:

Formula

kur:

| mcorr | = | daļiņu masa, kas koriģēta attiecībā uz svēršanu gaisā |
| --- | --- | --- |
| muncorr | = | daļiņu masa, kas nav koriģēta attiecībā uz svēršanu gaisā |
| ρair | = | gaisa blīvums svēršanas vidē |
| ρweight | = | svaru kalibrēšanai izmantotās svara vienības blīvums |
| ρmedia | = | daļiņu paraugu ņemšanas materiāla (filtra) blīvums saskaņā ar turpmāko tabulu:






  Filtra materiāls | ρmedia |
| ar teflonu klāta stiklšķiedra (piemēram, TX40) | 2 300 kg/m3 |

mcorr

=

daļiņu masa, kas koriģēta attiecībā uz svēršanu gaisā

muncorr

=

daļiņu masa, kas nav koriģēta attiecībā uz svēršanu gaisā

ρair

=

gaisa blīvums svēršanas vidē

ρweight

=

svaru kalibrēšanai izmantotās svara vienības blīvums

ρmedia

=

daļiņu paraugu ņemšanas materiāla (filtra) blīvums saskaņā ar turpmāko tabulu:

Filtra materiāls

ρmedia

ar teflonu klāta stiklšķiedra (piemēram, TX40)

2 300 kg/m3

ρair var aprēķināt šādi:

Formula

kur:

| Pabs | = | absolūtais spiediens svēršanas vidē, |
| --- | --- | --- |
| M
  mix | = | gaisa molmasa svēršanas vidē (28,836 gmol– 1), |
| R | = | gāzes konstante (8,314 Jmol– 1K– 1), |
| T
  amb | = | svēršanas vides absolūtā temperatūra. |

Pabs

=

absolūtais spiediens svēršanas vidē,

M
  mix

=

gaisa molmasa svēršanas vidē (28,836 gmol– 1),

R

=

gāzes konstante (8,314 Jmol– 1K– 1),

T
  amb

=

svēršanas vides absolūtā temperatūra.

Kameras (vai telpas) videi jābūt brīvai no apkārtnes piesārņojumiem (piemēram, putekļiem), kas var nosēsties uz cietdaļiņu filtriem to stabilizēšanās laikā.

Ir pieļaujamas nelielas atkāpes no svēršanas telpas temperatūras un mitruma specifikācijām, ja to kopējais ilgums vienā filtra sagatavošanas periodā nepārsniedz 30 minūtes. Svēršanas telpai jāatbilst attiecīgajām specifikācijām pirms personāla ieiešanas tajā. Svēršanas laikā nav pieļaujamas atkāpes no izstrādātajiem nosacījumiem.

1.3.4.3.   Izslēdz statiskās elektrības ietekmi. To var panākt ar svaru sazemēšanu, pirms svēršanas novietojot tos uz antistatiska paklāja un neitralizējot cietdaļiņu filtrus ar polonija neitralizatoru vai citu ierīci, ar kuru var iegūt līdzīgu rezultātu. Statiskās elektrības ietekmi var novērst arī, vienādojot statisko lādiņu.

1.3.4.4.   Testa filtru izņem no kameras ne ātrāk kā stundu pirms testa uzsākšanas.

1.4.   Ieteicamās sistēmas apraksts

Ieteicamās cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shematisks zīmējums ir dots A4a.App4/12. attēlā. Tā kā dažādas konfigurācijas var dot līdzvērtīgus rezultātus, precīza atbilstība šim attēlam nav vajadzīga. Lai nodrošinātu papildu informāciju un koordinētu sistēmas darbību, var izmantot tādas papildu sastāvdaļas kā instrumenti, vārsti, solenoīdi, sūkņi un pārslēgi. Var atteikties no dažām sastāvdaļām, kas nav vajadzīgas citas sistēmas konfigurācijas precizitātes uzturēšanai, ja šāda atteikšanās pamatojas uz labas inženierijas apsvērumiem.

A4a.App4/12. attēls

Cietdaļiņu paraugu ņemšanas sistēma

Image

Atšķaidītas izplūdes gāzes paraugu ņem no pilnas plūsmas atšķaidīšanas tuneļa DT ar cietdaļiņu parauga ņemšanas zondi PSP un cietdaļiņu pārvades cauruli PTT, izmantojot sūkni P. Paraugu laiž caur daļiņu izmēra iepriekšēju separatoru PCF un filtra turētāju(-iem) FH, kur atrodas cietdaļiņu paraugu ņemšanas filtrs(-i). Plūsmas ātrumu paraugu ņemšanai nosaka plūsmas kontrolierīce FC.

2.   KALIBRĒŠANAS UN PĀRBAUDES PROCEDŪRAS

2.1.   Caurplūdes mērītāja kalibrēšana

Tehniskais dienests nodrošina, ka caurplūdes mērītājam 12 mēnešu laika periodā pirms testa vai kopš jebkādiem remontdarbiem vai izmaiņām, kas varētu ietekmēt kalibrēšanu, ir izdots kalibrēšanas sertifikāts, ar kuru apliecina atbilstību kontroletalonam.

2.2.   Mikrosvaru kalibrēšana

Tehniskais dienests nodrošina, ka mikrosvariem 12 mēnešu laika periodā pirms testa ir izdots kalibrēšanas sertifikāts, ar kuru apliecina atbilstību kontroletalonam.

2.3.   Standarta filtra svēršana

Lai noteiktu konkrēto standarta filtru masu, vismaz divus nelietotus standarta filtrus sver 8 stundu laikā pēc parauga ņemšanas filtru svēršanas, bet vēlams tos svērt vienlaikus ar paraugu ņemšanas filtru. Standarta filtriem ir tādi paši izmēri un materiāls kā paraugu ņemšanas filtriem.

Ja kāda standarta filtra īpatnējais svars starp paraugu ņemšanas filtru svēršanām mainās par vairāk nekā ± 5 μg, paraugu ņemšanas filtru un standarta filtrus no jauna sagatavo svēršanas telpā un tad atkal nosver.

Standarta filtru svara salīdzinājumu veic starp šo filtru īpatnējo svaru un šo filtru īpatnējā svara slīdošo vidējo vērtību.

Slīdošo vidējo vērtību aprēķina no īpatnējiem svariem, kas reģistrēti laikā, kopš standarta filtri ievietoti svēršanas telpā. Vidējais periods ir vismaz 1 diena, bet nepārsniedz 30 dienas.

Ir atļauta paraugu ņemšanas un standarta filtru vairākkārtēja sagatavošana un pārsvēršana, līdz pagājušas 80 stundas kopš gāzes mērījumiem emisijas testā.

Ja laikā līdz šīm 80 stundām vairāk nekā puse standarta filtru atbilst ± 5 μg kritērijam, parauga ņemšanas filtra svērumu uzskata par derīgu.

Ja pēc šīm 80 stundām tiek izmantoti divi standarta filtri un viens no tiem neatbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu ņemšanas filtra svērumu var uzskatīt par derīgu, ja summa absolūtajām atšķirībām starp abu standarta filtru īpašo un slīdošo vidējo svaru ir 10 μg vai mazāka.

Ja mazāk nekā puse standarta filtru atbilst ± 5 μg kritērijam, paraugu ņemšanas filtru likvidē un emisiju testu atkārto. Visus standarta filtrus likvidē un aizstāj 48 stundu laikā.

Visos pārējos gadījumos standarta filtrus aizstāj vismaz reizi 30 dienās, un tas notiek tā, ka nevienu paraugu ņemšanas filtru nesver bez salīdzināšanas ar standarta filtru, kurš ir atradies svēršanas telpā vismaz 1 dienu.

Ja nav izpildīti šī papildinājuma 1.3.4. punktā norādītie svēršanas telpas stabilitātes kritēriji, bet standarta filtru svērumi atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem, transportlīdzekļa ražotājam ir iespēja akceptēt paraugu ņemšanas filtru svaru vai uzskatīt testus par nederīgiem, salabot svēršanas telpas kontroles sistēmu un atkārtot testu.

A4a.App4/13. attēls

Cietdaļiņu paraugu ņemšanas zondes konfigurācija

Image

5. papildinājums

Daļiņu skaita emisijas mērīšanas iekārtas

1.   SPECIFIKĀCIJA

1.1.   Sistēmas pārskats

1.1.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēma sastāv no atšķaidīšanas tuneļa, paraugu ņemšanas zondes, gaistošo daļiņu atdalīšanas ierīces (VPR) pirms daļiņu skaitītāja (PNC) un piemērotām pārvades caurulēm.

1.1.2.   Ieteicams, lai daļiņu izmēra iepriekšējs separators (piemēram, ciklons vai impaktors) atrastos pirms ieejas VPR. Tomēr ir pieņemams arī, ka tā vietā paraugu ņemšanas zonde darbojas kā atsevišķa iepriekšēja separatora aizstājējs, kā parādīts A4a.App4/13. attēlā.

1.2.   Vispārīgas prasības

1.2.1.   Daļiņu paraugu ņemšanas punkts atrodas atšķaidīšanas tunelī.

Daļiņu pārvades sistēma (PTS) sastāv no paraugu ņemšanas zondes gala (PSP) un daļiņu pārvades caurules (PTT). PTS novada paraugu no atšķaidīšanas tuneļa uz ieeju VPR. PTS atbilst turpmākajiem nosacījumiem.

Tā atrodas tuvu tuneļa viduslīnijai, 10–20 tuneļa diametrus uz leju no gāzes ieplūdes, vērsta tieši pretī tuneļa gāzes plūsmai un ar tās gala asi paralēli atšķaidīšanas tuneļa asij.

Tās iekšējais diametrs ir ≥ 8 mm.

Parauga gāze, kas plūst caur PTS, atbilst šādiem nosacījumiem.

Tās Reinoldsa skaitlis (Re) ir < 1 700.

Tās caurlaides laiks PTS ir ≤ 3 sekundes.

Par pieņemamu uzskata arī jebkādu citu PTS konfigurāciju paraugu ņemšanai, ja var pierādīt līdzvērtīgu 30 nm daļiņu ieplūdi.

Izplūdes caurule (OT), kas novada atšķaidīto paraugu no VPR uz PNC ieeju, atbilst turpmākajiem nosacījumiem.

Tās iekšējais diametrs ir ≥ 4 mm.

Parauga gāzes, kas plūst caur OT, caurlaides laiks ≤ 0,8 sekundes.

Jebkuru citu paraugu ņemšanas konfigurāciju izejas caurulē (OT) uzskatīs par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm.

1.2.2.   VPR ietver ierīces parauga atšķaidīšanai un gaistošo daļiņu atdalīšanai. Paraugu ņemšanas zonde testa gāzes plūsmā atšķaidīšanas telpā ir iekārtota tā, lai gāzes plūsmas reprezentatīvu paraugu varētu paņemt no viendabīga gaisa/izplūdes gāzes maisījuma.

1.2.3.   Visas atšķaidīšanas sistēmas un paraugu ņemšanas sistēmas detaļas no izplūdes gāzu caurules līdz pat PNC, kuras ir kontaktā ar neatšķaidītu vai atšķaidītu izplūdes gāzi, ir konstruētas tā, lai samazinātu daļiņu nogulsnēšanos. Visām detaļām jābūt no materiāliem, kas vada elektrību, nereaģē ar izplūdes gāzu sastāvdaļām un ir elektriski zemēti, lai novērstu elektrostatisku ietekmi.

1.2.4.   Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmā izmanto labu aerosolo vielu ņemšanas praksi, kas ietver izvairīšanos no asiem pagriezieniem un pēkšņām šķērsgriezuma izmaiņām, gludu iekšējo virsmu izmantošanu un paraugu ņemšanas līnijas garuma samazināšanu. Ir pieļaujamas pakāpeniskas šķērsgriezuma maiņas.

1.3.   Īpašas prasības

1.3.1.   Daļiņu paraugs nedrīkst izplūst cauri sūknim, pirms tas nav izplūdis cauri daļiņu skaitītājam (PNC).

1.3.2.   Ieteicams izmantot iepriekšēju separatoru.

1.3.3.   Parauga iepriekšējās sagatavošanas mezgls

| 1.3.3.1. | Tas spēj atšķaidīt paraugu vienā vai vairākos posmos tā, lai sasniegtu daļiņu skaita koncentrāciju, kas ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni un gāzes temperatūru zem 35 °C pirms ieplūdes PNC. |
| --- | --- |

1.3.3.1.

Tas spēj atšķaidīt paraugu vienā vai vairākos posmos tā, lai sasniegtu daļiņu skaita koncentrāciju, kas ir zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni un gāzes temperatūru zem 35 °C pirms ieplūdes PNC.

| 1.3.3.2. | Tas ietver sākotnēju karstās atšķaidīšanas posmu, pēc kura paraugu izvada ≥ 150 °C un ≤ 400 °C temperatūrā un atšķaida to vismaz ar koeficientu 10. |
| --- | --- |

1.3.3.2.

Tas ietver sākotnēju karstās atšķaidīšanas posmu, pēc kura paraugu izvada ≥ 150 °C un ≤ 400 °C temperatūrā un atšķaida to vismaz ar koeficientu 10.

| 1.3.3.3. | Tas kontrolē karsēšanas posmus līdz nemainīgai nominālai darba temperatūrai diapazonā, kas noteikts šī papildinājuma 1.3.3.2. punktā, ar ± 10 °C pielaidi. Tas sniedz norādi, vai karsēšanas posmi ir pareizā darba temperatūrā. |
| --- | --- |

1.3.3.3.

Tas kontrolē karsēšanas posmus līdz nemainīgai nominālai darba temperatūrai diapazonā, kas noteikts šī papildinājuma 1.3.3.2. punktā, ar ± 10 °C pielaidi. Tas sniedz norādi, vai karsēšanas posmi ir pareizā darba temperatūrā.

| 1.3.3.4. | Tas visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazināšanas koeficientu (fr(di)), kā noteikts šī papildinājuma 2.2.2. punktā, kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru attiecīgi nav lielāks par 30 un 20 % un nav mazāks par 5 % kā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. |
| --- | --- |

1.3.3.4.

Tas visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazināšanas koeficientu (fr(di)), kā noteikts šī papildinājuma 2.2.2. punktā, kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru attiecīgi nav lielāks par 30 un 20 % un nav mazāks par 5 % kā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru.

| 1.3.3.5. | Karsējot un samazinot tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļējo spiedienu, VPR nodrošina arī to, ka iztvaiko > 99,0 % no 30 nm tetrakontāna daļiņām ar ≥ 10 000 cm– 3 ieplūdes koncentrāciju. |
| --- | --- |

1.3.3.5.

Karsējot un samazinot tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļējo spiedienu, VPR nodrošina arī to, ka iztvaiko > 99,0 % no 30 nm tetrakontāna daļiņām ar ≥ 10 000 cm– 3 ieplūdes koncentrāciju.

1.3.4.   Daļiņu skaitītājs (PNC)

| 1.3.4.1. | Darbojas pilnas plūsmas darba apstākļos. |
| --- | --- |

1.3.4.1.

Darbojas pilnas plūsmas darba apstākļos.

| 1.3.4.2. | Tā skaitīšanas precizitātei saskaņā ar kontroletalonu 1 cm– 3 diapazonā jābūt ± 10 % robežās no PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējā sliekšņa. Ja ilgstošā laika posmā ņemtu paraugu vidējā koncentrācija ir zemāka par 100 cm– 3, drīkst pieprasīt, lai pierāda PNC precizitāti ar augstu statistisko ticamību. |
| --- | --- |

1.3.4.2.

Tā skaitīšanas precizitātei saskaņā ar kontroletalonu 1 cm– 3 diapazonā jābūt ± 10 % robežās no PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējā sliekšņa. Ja ilgstošā laika posmā ņemtu paraugu vidējā koncentrācija ir zemāka par 100 cm– 3, drīkst pieprasīt, lai pierāda PNC precizitāti ar augstu statistisko ticamību.

| 1.3.4.3. | Nolasāmībai jābūt vismaz 0,1 daļiņa cm– 3, ja koncentrācija ir zemāka par 100 cm– 3. |
| --- | --- |

1.3.4.3.

Nolasāmībai jābūt vismaz 0,1 daļiņa cm– 3, ja koncentrācija ir zemāka par 100 cm– 3.

| 1.3.4.4. | Izmantojot atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīmu, reakcijai uz daļiņu koncentrācijām visā mērījumu diapazonā ir jābūt lineārai. |
| --- | --- |

1.3.4.4.

Izmantojot atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīmu, reakcijai uz daļiņu koncentrācijām visā mērījumu diapazonā ir jābūt lineārai.

| 1.3.4.5. | Datu ziņošanas frekvencei jābūt vienādai ar 0,5 Hz vai lielākai. |
| --- | --- |

1.3.4.5.

Datu ziņošanas frekvencei jābūt vienādai ar 0,5 Hz vai lielākai.

| 1.3.4.6. | T90 reakcijas laikam mērītajā koncentrācijas diapazonā jābūt mazākam par 5 sekundēm. |
| --- | --- |

1.3.4.6.

T90 reakcijas laikam mērītajā koncentrācijas diapazonā jābūt mazākam par 5 sekundēm.

| 1.3.4.7. | Jāiekļauj sakritības koriģēšanas funkcija maksimāli līdz 10 % korekcijai, un drīkst izmantot iekšējās kalibrēšanas koeficientu, kā noteikts 2.1.3. punktā, bet nedrīkst izmantot nevienu citu algoritmu, lai koriģētu vai noteiktu skaitīšanas efektivitāti. |
| --- | --- |

1.3.4.7.

Jāiekļauj sakritības koriģēšanas funkcija maksimāli līdz 10 % korekcijai, un drīkst izmantot iekšējās kalibrēšanas koeficientu, kā noteikts 2.1.3. punktā, bet nedrīkst izmantot nevienu citu algoritmu, lai koriģētu vai noteiktu skaitīšanas efektivitāti.

| 1.3.4.8. | Skaitīšanas efektivitātei daļiņām ar 23 nm (± 1 nm) un 41 nm (± 1 nm) elektriskās mobilitātes diametru jābūt attiecīgi 50 % (± 12 %) un > 90 %. Šādu skaitīšanas efektivitāti var panākt ar iekšējiem līdzekļiem (piemēram, instrumenta konstrukcijas kontroli) vai ārējiem līdzekļiem (piemēram, izmēru iepriekšēju separēšanu). |
| --- | --- |

1.3.4.8.

Skaitīšanas efektivitātei daļiņām ar 23 nm (± 1 nm) un 41 nm (± 1 nm) elektriskās mobilitātes diametru jābūt attiecīgi 50 % (± 12 %) un > 90 %. Šādu skaitīšanas efektivitāti var panākt ar iekšējiem līdzekļiem (piemēram, instrumenta konstrukcijas kontroli) vai ārējiem līdzekļiem (piemēram, izmēru iepriekšēju separēšanu).

| 1.3.4.9. | Ja PNC izmanto darba šķidrumu, tas jāmaina tik bieži, cik norādījis instrumenta ražotājs. |
| --- | --- |

1.3.4.9.

Ja PNC izmanto darba šķidrumu, tas jāmaina tik bieži, cik norādījis instrumenta ražotājs.

1.3.5.   Pie PNC ieplūdes ir jāveic spiediena un/vai temperatūras mērījumi, ja tos neuztur zināmā nemainīgā līmenī punktā, kurā kontrolē PNC plūsmas ātrumu, un tie jānorāda, lai varētu koriģēt daļiņu koncentrācijas mērījumus, ņemot vērā standarta apstākļus.

1.3.6.   Kopējais caurlaides laiks PTS, VPR un OT, pieskaitot T90 PNC reakcijas laiku, nedrīkst pārsniegt 20 sekundes.

1.4.   Ieteicamās sistēmas apraksts

Nākamajā punktā aprakstīta ieteiktā prakse daļiņu skaita mērīšanai. Tomēr ir pieļaujama jebkura sistēma, kas atbilst darbības specifikācijām šī papildinājuma 1.2. un 1.3. punktā.

Ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shematisks zīmējums ir dots A4a.App5/14. attēlā.

A4a.App5/14. attēls

Ieteicamās daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas shematisks attēlojums

Image

1.4.1.   Paraugu ņemšanas sistēmas apraksts

Daļiņu paraugu ņemšanas sistēmu veido paraugu ņemšanas zondes gals atšķaidīšanas tunelī (PSP), daļiņu pārvades caurule (PTT), daļiņu iepriekšējs separators (PCF) un gaistošo daļiņu atdalītājs (VPR) pirms daļiņu skaita koncentrācijas mērīšanas (PNC) ierīces. VPR ietver ierīces paraugu atšķaidīšanai (daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce PND1 un PND2) un daļiņu tvaicēšanai (tvaicēšanas caurule (ET)). Paraugu ņemšanas zonde testa gāzes plūsmā atšķaidīšanas telpā ir iekārtota tā, lai gāzes plūsmas reprezentatīvu paraugu varētu paņemt no viendabīga gaisa/izplūdes gāzes maisījuma. Kopējais caurlaides laiks sistēmā, pieskaitot T90 PNC reakcijas laiku, nedrīkst pārsniegt 20 sekundes.

1.4.2.   Daļiņu pārvades sistēma

Daļiņu pārvades sistēma (PTS) sastāv no paraugu ņemšanas zondes gala (PSP) un daļiņu pārvades caurules (PTT). PTS novada paraugu no atšķaidīšanas tuneļa uz ieeju pirmajā daļiņu skaita atšķaidītājā. PTS atbilst turpmākajiem nosacījumiem.

Tā atrodas tuvu tuneļa viduslīnijai, 10–20 tuneļa diametrus uz leju no gāzes ieplūdes, vērsta tieši pretī tuneļa gāzes plūsmai un ar tās gala asi paralēli atšķaidīšanas tuneļa asij.

Tās iekšējais diametrs ir ≥ 8 mm.

Parauga gāze, kas plūst caur PTS, atbilst šādiem nosacījumiem.

Tās Reinoldsa skaitlis (Re) ir < 1 700.

Tās caurlaides laiks PTS ir ≤ 3 sekundes.

Par pieņemamu uzskata arī jebkādu citu PTS konfigurāciju paraugu ņemšanai, ja var pierādīt līdzvērtīgu 30 nm elektriskās mobilitātes diametra daļiņu ieplūdi.

Izplūdes caurule (OT), kas novada atšķaidīto paraugu no VPR uz PNC ieeju, atbilst turpmākajiem nosacījumiem.

Tās iekšējais diametrs ir ≥ 4 mm.

Gāzes plūsmas parauga caurlaides laiks POT ir ≤ 0,8 sekundes.

Jebkuru citu OT paraugu ņemšanas konfigurāciju uzskatīs par pieļaujamu, ja tā nodrošina līdzvērtīgu izkļūšanu daļiņām ar 30 nm elektriskās mobilitātes diametru.

1.4.3.   Daļiņu iepriekšējs separators

Ieteicamais daļiņu iepriekšējs separators ir jānovieto pirms VPR. Iepriekšējā separatora 50 % pārvarošo daļiņu diametrs ir starp 2,5 μm un 10 μm pie tilpuma plūsmas ātruma, kas izraudzīts daļiņu skaita emisijas paraugu ņemšanai. Iepriekšējais separators ļauj vismaz 99 % no tajā nonākušo 1 μm daļiņu masas koncentrācijas šķērsot tā izeju ar tilpuma plūsmas ātrumu, kas izraudzīts daļiņu skaita emisijas paraugu ņemšanai.

1.4.4.   Gaistošo daļiņu atdalītājs (VPR)

VPR veido virknē novietots viens daļiņu skaita atšķaidītājs (PND1), tvaicēšanas caurule un otrs atšķaidītājs (PND2). Šī atšķaidīšanas funkcija samazina daļiņu koncentrācijas mērīšanas ierīcē ienākošā parauga daļiņu skaita koncentrāciju līdz līmenim, kas zemāks par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni, un slāpē nukleāciju paraugā. VPR parāda, vai temperatūra PND1 un tvaicēšanas caurulē atbilst to pareizai darbības temperatūrai.

Karsējot un samazinot tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļējo spiedienu, VPR nodrošina arī to, ka iztvaiko > 99,0 % no 30 nm tetrakontāna daļiņām ar ≥10 000 cm– 3 ieplūdes koncentrāciju. Tas arī visā VPR nodrošina daļiņu koncentrācijas samazināšanas koeficientu (fr), kas daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru attiecīgi nav lielāks par 30 % un 20 % un nav mazāks par 5 % nekā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru.

1.4.4.1.   Pirmā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce (PND1)

Pirmajai daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīcei jābūt īpaši konstruētai, lai tā atšķaidītu daļiņu skaita koncentrāciju un darbotos pie (sienas) temperatūras robežās no 150 °C līdz 400 °C. Sienas temperatūras iestatījums būtu jānotur nemainīgā nominālā darba temperatūrā šajās robežās ar ± 10 °C pielaidi, un tā nedrīkstētu pārsniegt tvaicēšanas caurules (ET) sienas temperatūru (šī papildinājuma 1.4.4.2. punkts). Atšķaidītājā būtu jāievada ar HEPA filtru filtrēts atšķaidīšanas gaiss, un tā veiktspējai būtu jābūt ar atšķaidīšanas koeficientu no 10 līdz 200 reizēm.

1.4.4.2.   Tvaicēšanas caurule

Visā ET garumā ir jākontrolē sienas temperatūra, lai tā būtu lielāka par pirmās daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīces temperatūru vai vienāda ar to, un sienas temperatūra jānotur nemainīgā nominālā darba temperatūrā robežās no 300 °C līdz 400 °C ar pielaidi ± 10 °C.

1.4.4.3.   Otrā daļiņu skaita atšķaidīšanas ierīce (PND2)

PND2 jābūt īpaši konstruētai daļiņu skaita koncentrācijas atšķaidīšanai. Atšķaidītājā jāievada ar HEPA filtru filtrēts atšķaidīšanas gaiss, un tam jāspēj nodrošināt vienotu atšķaidīšanas koeficientu diapazonā 10–30 reizes. Jāizvēlas tāds PND2 atšķaidīšanas koeficients robežās no 10 līdz 15, lai daļiņu skaita koncentrācija aiz otrā atšķaidītāja būtu zemāka par PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma augšējo slieksni un gāzes temperatūra pirms ieejas PNC būtu < 35 °C.

1.4.5.   Daļiņu skaitītājs (PNC)

PNC atbilst 1.3.4. punkta prasībām.

2.   DAĻIŅU PARAUGU ŅEMŠANAS SISTĒMAS KALIBRĒŠANA/APSTIPRINĀŠANA (1)

2.1.   Daļiņu skaitītāja kalibrēšana

2.1.1.   Tehniskais dienests nodrošina, ka PNC 12 mēnešu laika periodā pirms emisijas testa ir izdots kalibrēšanas sertifikāts, ar kuru apliecina atbilstību kontroletalonam.

2.1.2.   Pēc jebkuras būtiskas apkopes veikšanas PNC atkārtoti jāveic kalibrēšana un jāsaņem jauns kalibrēšanas sertifikāts.

2.1.3.   Kalibrēšanai jābūt piesaistītai standarta kalibrēšanas metodei:

| a) | salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar kalibrēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaicīgi ņemot elektrostatiski klasificētu kalibrēšanas daļiņu paraugus; vai |
| --- | --- |

a)

salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar kalibrēta aerosola elektrometra reakciju, vienlaicīgi ņemot elektrostatiski klasificētu kalibrēšanas daļiņu paraugus; vai

| b) | salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar otra PNC reakciju, kurš ir tieši kalibrēts pēc iepriekš minētās metodes. |
| --- | --- |

b)

salīdzinot kalibrējamā PNC reakciju ar otra PNC reakciju, kurš ir tieši kalibrēts pēc iepriekš minētās metodes.

Ja izmanto elektrometru, kalibrēšanu veic, izmantojot vismaz sešas standarta koncentrācijas, kas cik vien iespējams vienmērīgi izvietotas PNC mērījumu diapazonā. Šajos punktos iekļauj nominālu nulles koncentrācijas punktu, kuru iegūst, pie katra instrumenta ieplūdes atveres piestiprinot EN 1822:2008 H13 klases vai līdzīgas veiktspējas HEPA filtrus. Ja kalibrējamajam PNC nepiemēro kalibrēšanas koeficientu, mērīto koncentrāciju vērtībām jābūt ± 10 % robežās no standarta koncentrācijas katrai izmantotajai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamais PNC jānoraida. Jāaprēķina un jāreģistrē novirze no abu datu kopu lineārās regresijas. Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficientu, kas ir vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearitāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelācijas koeficientu kvadrātu (R2), un tai jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,97. Aprēķinot gan novirzi, gan R2, lineārajai regresijai jāiet caur sākuma punktu (nulles koncentrācija abiem instrumentiem).

Standarta PNC gadījumā kalibrēšanu veic, izmantojot ne mazāk par sešām standarta koncentrācijām visā PNC mērījumu diapazonā. Vismaz trim koncentrāciju punktiem jābūt mazākiem par 1 000 cm– 3, atlikušos koncentrāciju punktus lineāri izvieto robežās no 1 000 cm– 3 līdz augstākajai PNC atsevišķu daļiņu skaitīšanas režīma robežai. Šajos punktos iekļauj nominālu nulles koncentrācijas punktu, kuru iegūst, pie katra instrumenta ieplūdes atveres piestiprinot EN 1822:2008 H13 klases vai līdzīgas veiktspējas HEPA filtrus. Ja kalibrējamajam PNC nepiemēro kalibrēšanas koeficientu, mērīto koncentrāciju vērtībām jābūt ± 10 % robežās no standarta koncentrācijas katrai koncentrācijai, izņemot nulles punktu, pretējā gadījumā kalibrējamais PNC jānoraida. Jāaprēķina un jāreģistrē novirze no abu datu kopu lineārās regresijas. Kalibrējamajam PNC piemēro kalibrēšanas koeficientu, kas ir vienāds ar novirzes apgriezto lielumu. Reakcijas linearitāti aprēķina kā abu datu kopu Pīrsona momentu reizinājumu korelācijas koeficientu kvadrātu (R2), un tai jābūt vienādai ar vai lielākai par 0,97. Aprēķinot gan novirzi, gan R2, lineārajai regresijai jāiet caur sākuma punktu (nulles koncentrācija abiem instrumentiem).

2.1.4.   Kalibrēšanā iekļauj arī PNC atklāšanas efektivitātes pārbaudi ar 23 nm elektriskās mobilitātes diametra daļiņām saskaņā ar 1.3.4.8. punkta prasībām. Skaitīšanas efektivitātes pārbaude ar 41 nm daļiņām nav nepieciešama.

2.2.   Gaistošo daļiņu atdalītāja kalibrēšana/apstiprināšana

2.2.1.   Jaunai ierīcei un pēc jebkuras būtiskas apkopes ir jāveic kalibrēšana VPR daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientiem visā atšķaidīšanas iestatījumu diapazonā instrumentam noteiktajās nominālās darba temperatūrās. VPR daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientam jāveic periodiska apstiprināšana, veicot tikai viena iestatījuma pārbaudi, kas raksturīgs mērījumu veikšanai transportlīdzekļiem ar dīzeļdegvielas cietdaļiņu filtru. Tehniskais dienests nodrošina, ka gaistošo daļiņu atdalītājam 6 mēnešu laika periodā pirms emisijas testa ir izdots kalibrēšanas vai apstiprināšanas sertifikāts. Ja gaistošo daļiņu atdalītājā ir iebūvēti temperatūras uzraudzības signalizētāji, ir pieļaujams 12 mēnešu apstiprināšanas intervāls.

VPR raksturo daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficients cietām daļiņām ar 30 nm, 50 nm un 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. Daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientam (fr(d)) daļiņām ar 30 nm un 50 nm elektriskās mobilitātes diametru jābūt attiecīgi ne vairāk par 30 % un 20 % lielākam un ne vairāk par 5 % mazākam kā daļiņām ar 100 nm elektriskās mobilitātes diametru. Apstiprināšanas nolūkā vidējam daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientam jābūt ± 10 % robežās no vidējā daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficienta Formula, kas noteikts primārajā VPR kalibrēšanā.

2.2.2.   Šo mērījumu testa aerosolam jābūt cietām daļiņām ar 30, 50 un 100 nm elektriskās mobilitātes diametru un minimālo koncentrāciju 5 000 cm– 3 daļiņas VPR ieplūdes atverē. Daļiņu koncentrāciju mēra pirms un pēc sastāvdaļām.

Katram daļiņu izmēram daļiņu koncentrācijas samazinājuma koeficientu (fr(di)) aprēķina šādi.

Formula

kur:

| Nin(di) | = | daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pirms sastāvdaļas; |
| --- | --- | --- |
| Nout(di) | = | daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pēc sastāvdaļas un |
| di | = | daļiņu elektriskās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 100 nm). |

Nin(di)

=

daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pirms sastāvdaļas;

Nout(di)

=

daļiņu skaita koncentrācija daļiņām ar diametru di pēc sastāvdaļas un

di

=

daļiņu elektriskās mobilitātes diametrs (30, 50 vai 100 nm).

Nin(di) un Nout(di) koriģē atbilstīgi vienādiem apstākļiem.

Daļiņu koncentrācijas vidējo samazinājumu Formula pie konkrēta atšķaidīšanas iestatījuma aprēķina šādi.

Formula

VPR ieteicams kalibrēt un apstiprināt kā vienu mezglu.

2.2.3.   Tehniskajam dienestam jānodrošina apstiprināšanas sertifikāts attiecībā uz VPR sešu mēnešu laika posmā pirms emisijas testa, pierādot gaistošo daļiņu savākšanas efektivitāti. Ja gaistošo daļiņu atdalītājā ir iebūvēti temperatūras uzraudzības signalizētāji, ir pieļaujams 12 mēnešu apstiprināšanas intervāls. VPR jānodrošina vairāk nekā 99,00 % tetrakontāna (CH3(CH2)38CH3) daļiņu savākšana, kuru elektriskās mobilitātes diametrs nav mazāks par 30 nm, ar ≥ 10 000 cm– 3 koncentrāciju ieplūdes atverē, ja to darbina ar zemāko atšķaidīšanas iestatījumu ražotāja ieteiktajā darba temperatūrā.

2.3.   Daļiņu skaitīšanas sistēmas pārbaudes procedūras

2.3.1.   Pirms katra testa daļiņu skaitītājam jāspēj reģistrēt mērīto koncentrāciju, kas mazāka par 0,5 daļiņām cm– 3, ja daļiņu paraugu ņemšanas sistēmas (VPR un PNC) ieplūdes atverei ir piestiprināts HEPA filtrs, kas ir vismaz H13 klases EN 1822-2008.

2.3.2.   Veicot ikmēneša pārbaudi ar kalibrētu caurplūdes mērītāju, plūsmai daļiņu skaitītājā jāreģistrē mērījuma vērtība 5 % robežās no daļiņu skaitītāja nominālā plūsmas ātruma.

2.3.3.   Katru dienu pēc vismaz EN 1822:2008 H13 klases HEPA filtra vai līdzvērtīgas veiktspējas filtra uzlikšanas daļiņu skaitītāja ieplūdes atverei daļiņu skaitītājam jāspēj reģistrēt ≤ 0,2 cm– 3 koncentrācija. Noņemot filtru un ļaujot ieplūst apkārtējam gaisam, daļiņu skaitītājam jārāda mērītās koncentrācijas palielinājums, kas ir ne mazāks par 100 daļiņām cm– 3, un jāatgriežas pie ≤ 0,2 cm– 3 vērtības, kad no jauna tiek uzlikts HEPA filtrs.

2.3.4.   Pirms katras testēšanas jāpārliecinās par to, ka mērījumu sistēma norāda, ka tvaicēšanas caurule, ja tā ir ietverta sistēmā, ir sasniegusi pareizu darbības temperatūru.

2.3.5.   Pirms katras testēšanas jāpārliecinās par to, ka mērījumu sistēma norāda, ka atšķaidītājs PND1 ir sasniedzis pareizu darba temperatūru.

---

(1)  Kalibrēšanas/apstiprināšanas metožu paraugi ir pieejami http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29grpe/pmpFCP.html.

6. papildinājums

Imitētās inerces pārbaude

1.   MĒRĶIS

Šajā papildinājumā aprakstītā metode ļauj pārbaudīt, vai dinamometra imitētā kopējā inerce darbības cikla braukšanas fāzēs ir izmantota apmierinoši. Dinamometra ražotājs norāda metodi, saskaņā ar kuru pārbaudīt šī papildinājuma 3. punktā noteiktās specifikācijas.

2.   PRINCIPS

2.1.   Darba vienādojumu sastādīšana

Tā kā dinamometrs ir pakļauts ruļļa(-u) rotēšanas ātruma izmaiņām, spēku uz ruļļa(-u) virsmas var izteikt ar formulu:

F = I · γ = IM· γ + F1,

kur:

| F | = | spēks uz ruļļa(-u) virsmas, |
| --- | --- | --- |
| I | = | dinamometra kopējā inerce (transportlīdzekļa ekvivalentā inerce: sk. šī papildinājuma A4a/3. tabulu) |
| IM | = | dinamometra mehānisko masu inerce, |
| γ | = | ruļļa virsmas tangenciālais paātrinājums, |
| F1 | = | inerces spēks. |

F

=

spēks uz ruļļa(-u) virsmas,

I

=

dinamometra kopējā inerce (transportlīdzekļa ekvivalentā inerce: sk. šī papildinājuma A4a/3. tabulu)

IM

=

dinamometra mehānisko masu inerce,

γ

=

ruļļa virsmas tangenciālais paātrinājums,

F1

=

inerces spēks.

Piezīme. Šīs formulas paskaidrojums ar atsauci uz dinamometriem ar mehāniski imitētu inerci ir pievienots atsevišķi.

Tādējādi kopējo inerci izsaka šādi:

I = Im+ F1/γ,

kur:

| Im | var aprēķināt vai izmērīt ar tradicionālām metodēm, |
| --- | --- |
| F1 | var izmērīt uz dinamometra, |
| γ | var aprēķināt no ruļļu perifērā ātruma. |

Im

var aprēķināt vai izmērīt ar tradicionālām metodēm,

F1

var izmērīt uz dinamometra,

γ

var aprēķināt no ruļļu perifērā ātruma.

Kopējo inerci (I) nosaka paātrinājuma vai ātruma samazināšanas testa laikā ar vērtībām, kas ir lielākas vai vienādas ar tām, kas iegūtas darbības ciklā.

2.2.   Specifikācija kopējās inerces aprēķinam

Testa un aprēķina metodēm jāļauj noteikt kopējo inerci I ar relatīvo kļūdu (ΔI/I), kas mazāka par ± 2 %.

3.   SPECIFIKĀCIJA

3.1.   Kopējās imitētās inerces I masai jāpaliek tādai pašai kā teorētiskajai ekvivalentās inerces vērtībai (skatīt A4a/3. tabulu) šādās robežās:

| 3.1.1. | ± 5 % no teorētiskās vērtības katrai momentānai vērtībai; |
| --- | --- |

3.1.1.

± 5 % no teorētiskās vērtības katrai momentānai vērtībai;

| 3.1.2. | ± 2 % no teorētiskās vērtības vidējai vērtībai, kas aprēķināta katram cikla posmam. |
| --- | --- |

3.1.2.

± 2 % no teorētiskās vērtības vidējai vērtībai, kas aprēķināta katram cikla posmam.

Šī papildinājuma 3.1.1. punktā minētā vērtība var sasniegt ± 50 % uz vienu sekundi palaišanas laikā un transportlīdzekļiem ar manuālo pārnesumkārbu – uz divām sekundēm pārnesumu maiņas laikā.

4.   PĀRBAUDES PROCEDŪRA

4.1.   Pārbaudi veic katrā testā visa cikla laikā, kas paredzēts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1. punktā.

4.2.   Tomēr, ja 3. punkta prasības ir izpildītas ar momentānajiem paātrinājumiem, kas ir vismaz trīs reizes lielāki vai mazāki par teorētiskā cikla rezultātos iegūtajām vērtībām, iepriekš aprakstītā pārbaude nav nepieciešama.

7. papildinājums

Transportlīdzekļa ceļa slodzes mērīšana

Transportlīdzekļa kustības pretestības mērīšanas metode, imitējot ceļu uz šasijas dinamometra

1.   METOŽU MĒRĶIS

Turpmāk noteikto metožu mērķis ir transportlīdzekļa kustības pretestības mērīšana pie stabila ātruma uz ceļa un šīs pretestības imitēšana uz dinamometra saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 6.2.1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

2.   CEĻA DEFINĪCIJA

Ceļam jābūt līdzenam un pietiekami garam, lai ļautu veikt šajā papildinājumā turpmāk noteiktos mērījumus. Slīpumam jābūt nemainīgam ± 0,1 % robežās, un tas nedrīkst pārsniegt 1,5 %.

3.   ATMOSFĒRAS APSTĀKĻI

3.1.   Vējš

Testēšanu veic tikai tad, ja vēja ātrums vidēji ir mazāks par 3 m/s, ar brāzmām, kas mazākas par 5 m/s. Turklāt vēja ātruma vektora komponentam visā testa ceļā jābūt mazākam par 2 m/s. Vēja ātrums jāmēra 0,7 m virs ceļa virsmas.

3.2.   Mitrums

Ceļam jābūt sausam.

3.3.   Spiediens un temperatūra

Gaisa blīvums testa laikā no standarta apstākļiem P = 100 kPa un T = 293,2 K nedrīkst novirzīties par vairāk kā ± 7,5 %.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA SAGATAVOŠANA (1)

4.1.   Testa transportlīdzekļa izraudzīšanās

Ja mērījumus neveic visiem transportlīdzekļa tipa variantiem, izraugoties testa transportlīdzekli, izmanto šādus kritērijus.

4.1.1.   Virsbūve

Ja ir vairāku tipu virsbūves, testu veic ar to, kurai ir vismazāk aerodinamiska virsbūve. Ražotājs sniedz šai izvēlei nepieciešamo informāciju.

4.1.2.   Riepas

Riepas izvēlas, pamatojoties uz rites pretestību. Izvēlas riepas ar augstāko rites pretestību, kas mērīta saskaņā ar ISO 28580.

Ja ir vairāk nekā trīs riepu rites pretestības, izvēlas riepas ar otro augstāko rites pretestību.

Rites pretestības raksturlielumiem riepām, ko uzmontē sērijveidā ražotiem transportlīdzekļiem, jāatspoguļo tipa apstiprinājumam izmantotie riepu raksturlielumi.

4.1.3.   Testēšanas masa

Testēšanas masai jābūt transportlīdzekļa atsauces masai ar augstāko inerces diapazonu.

4.1.4.   Motors

Testa transportlīdzeklim ir lielākais(-ie) siltummainis(-ņi)

4.1.5.   Transmisija

Testu veic ar katru šāda tipa transmisiju:

| | priekšējā piedziņa; |
| --- | --- |

priekšējā piedziņa;

| | aizmugurējā piedziņa; |
| --- | --- |

aizmugurējā piedziņa;

| | pastāvīga 4 × 4 piedziņa; |
| --- | --- |

pastāvīga 4 × 4 piedziņa;

| | daļēja laika 4 × 4; |
| --- | --- |

daļēja laika 4 × 4;

| | automātiskā pārnesumkārba; |
| --- | --- |

automātiskā pārnesumkārba;

| | manuālā pārnesumkārba. |
| --- | --- |

manuālā pārnesumkārba.

4.2.   Piestrāde

Transportlīdzeklim jābūt normālā braukšanas kārtībā un noregulētam pēc piestrādes, kuras garums ir vismaz 3 000 km. Riepām jābūt piestrādātām vienlaikus ar transportlīdzekli vai ar protektoru no 90 % līdz 50 % no sākotnējā protektora dziļuma.

4.3.   Testi

Saskaņā ar ražotāja specifikācijām attiecīgajam lietojumam veic šādas pārbaudes:

riteņi, riteņu diski, riepas (marka, tips, spiediens), priekšējās ass ģeometrija, bremžu regulējums (liekās pretestības novēršana), priekšējās un aizmugurējās ass eļļošana, piekares un transportlīdzekļa līmeņa regulējums utt.

4.4.   Sagatavošanās testam

4.4.1.   Transportlīdzekli noslogo līdz tā atskaites masai. Transportlīdzekļa līmeni iegūst, kad kravas gravitācijas centrs atrodas pa vidu starp priekšējo ārējo sēdekļu “R” punktiem un taisnā līnijas, kas iet caur šiem punktiem.

4.4.2.   Gadījumā ja testus veic uz ceļa, transportlīdzekļa logus aizver. Jebkādiem gaisa klimata sistēmu, galveno lukturu u. c. pārsegiem/vākiem jābūt aizvērtiem.

4.4.3.   Transportlīdzeklim jābūt tīram.

4.4.4.   Tieši pirms testa transportlīdzekli piemērotā veidā uzsilda līdz normālai braukšanas temperatūrai.

5.   METODES

5.1.   Enerģijas variācija brīvskrējiena metodes laikā

5.1.1.   Uz ceļa

5.1.1.1.   Testa aprīkojums un kļūda

Laiku mēra ar kļūdu zem ± 0,1 s.

Ātrumu mēra ar kļūdu zem ± 2 %.

5.1.1.2.   Testa procedūra

5.1.1.2.1.   Paātrina transportlīdzekļi līdz ātrumam, kas par 10 km/h lielāks par izvēlēto testa ātrumu V.

5.1.1.2.2.   Pārslēdz pārnesumkārbu neitrālā pozīcijā.

5.1.1.2.3.   Izmēra laiku (t1), kas transportlīdzeklim nepieciešams, lai palēninātos no ātruma

V2 = V + ΔV km/h līdz V1 = V – ΔV km/h

5.1.1.2.4.   Šo pašu testu veic pretējā virzienā: t2.

5.1.1.2.5.   Aprēķina vidējo T no divām laika vērtībām t1 un t2.

5.1.1.2.6.   Atkārto šos testus tik reizes, līdz statistiskā precizitāte (p) vidējai vērtībai

Formula ir ne vairāk kā 2 % (p ≤ 2 %).

Statistisko precizitāti (p) nosaka šādi:

Formula,

kur:

| t | = | turpmākajā tabulā noteiktais koeficients, |
| --- | --- | --- |
| n | = | testu skaits, |
| s | = | standartnovirze |

t

=

turpmākajā tabulā noteiktais koeficients,

n

=

testu skaits,

s

=

standartnovirze Formula

| n | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| t | 3,2 | 2,8 | 2,6 | 2,5 | 2,4 | 2,3 | 2,3 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| | 1,6 | 1,25 | 1,06 | 0,94 | 0,85 | 0,77 | 0,73 | 0,66 | 0,64 | 0,61 | 0,59 | 0,57 |

n

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

15

t

3,2

2,8

2,6

2,5

2,4

2,3

2,3

2,2

2,2

2,2

2,2

2,2

Formula

1,6

1,25

1,06

0,94

0,85

0,77

0,73

0,66

0,64

0,61

0,59

0,57

5.1.1.2.7.   Aprēķina jaudu, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| P | = | izteikta kW, |
| --- | --- | --- |
| V | = | testa ātrums m/s, |
| ΔV | = | ātruma novirze no ātruma V m/s, kā noteikts šī papildinājuma 5.1.1.2.3. punktā, |
| M | = | atskaites masa kg, |
| T | = | laiks sekundēs (s). |

P

=

izteikta kW,

V

=

testa ātrums m/s,

ΔV

=

ātruma novirze no ātruma V m/s, kā noteikts šī papildinājuma 5.1.1.2.3. punktā,

M

=

atskaites masa kg,

T

=

laiks sekundēs (s).

5.1.1.2.8.   Jaudu (P), kuru nosaka uz ceļa, koriģē attiecībā uz apkārtējās vides apstākļiem, šādi:

PKoriģētā = K · PIzmērītā

Formula

kur:

| RR | = | rites pretestība pie ātruma V, |
| --- | --- | --- |
| RAERO | = | aerodinamiskā pretestība pie ātruma V, |
| RT | = | kopējā braukšanas pretestība = RR + RAERO, |
| KR | = | rites pretestības temperatūras korekcijas koeficients, pieņemot, ka tas ir vienāds ar 8,64 × 10– 3/°C, vai ražotāja korekcijas koeficients, kuru apstiprinājusi attiecīgā iestāde, |
| t | = | ceļa testa apkārtējās vides temperatūra °C, |
| t0 | = | standarta apkārtējās vides temperatūra = 20 °C, |
| ρ | = | gaisa blīvums testa apstākļos, |
| ρ0 | = | gaisa blīvums standarta apstākļos (20 °C, 100 kPa). |

RR

=

rites pretestība pie ātruma V,

RAERO

=

aerodinamiskā pretestība pie ātruma V,

RT

=

kopējā braukšanas pretestība = RR + RAERO,

KR

=

rites pretestības temperatūras korekcijas koeficients, pieņemot, ka tas ir vienāds ar 8,64 × 10– 3/°C, vai ražotāja korekcijas koeficients, kuru apstiprinājusi attiecīgā iestāde,

t

=

ceļa testa apkārtējās vides temperatūra °C,

t0

=

standarta apkārtējās vides temperatūra = 20 °C,

ρ

=

gaisa blīvums testa apstākļos,

ρ0

=

gaisa blīvums standarta apstākļos (20 °C, 100 kPa).

Koeficientus RR/RT un RAERO/RT norāda transportlīdzekļa ražotājs, balstoties uz ražotājam parasti pieejamiem datiem.

Ja šīs vērtības nav pieejamas, pamatojoties uz līgumu, kas noslēgts starp ražotāju un attiecīgo tehnisko dienestu, rites un kopējai pretestībai var izmantot skaitļus, kas iegūti, izmantojot šādu formulu:

Formula,

kur:

| M | = | transportlīdzekļa masa kg, un katram ātrumam koeficienti a un b ir norādīti šajā tabulā:







  V (km/h) | a | b |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20 | 7,24 · 10– 5 | 0,82 |
| 40 | 1,59 ·10– 4 | 0,54 |
| 60 | 1,96 · 10– 4 | 0,33 |
| 80 | 1,85 · 10– 4 | 0,23 |
| 100 | 1,63 · 10– 4 | 0,18 |
| 120 | 1,57 · 10– 4 | 0,14 |

M

=

transportlīdzekļa masa kg, un katram ātrumam koeficienti a un b ir norādīti šajā tabulā:

V (km/h)

a

b

20

7,24 · 10– 5

0,82

40

1,59 ·10– 4

0,54

60

1,96 · 10– 4

0,33

80

1,85 · 10– 4

0,23

100

1,63 · 10– 4

0,18

120

1,57 · 10– 4

0,14

5.1.2.   Uz dinamometra

5.1.2.1.   Mērījumu aprīkojums un precizitāte

Aprīkojums ir identisks aprīkojumam, ko izmanto testa veikšanai uz ceļa.

5.1.2.2.   Testa procedūra

5.1.2.2.1.   Transportlīdzekli novieto uz testa dinamometra.

5.1.2.2.2.   Noregulē piedziņas riteņu riepu spiedienu (aukstu) atbilstīgi dinamometram.

5.1.2.2.3.   Noregulē dinamometra ekvivalento inerci.

5.1.2.2.4.   Piemērotā veidā transportlīdzekli un dinamometru uzsilda līdz ekspluatācijas temperatūrai.

5.1.2.2.5.   Veic darbības, kas norādītas šī papildinājuma 5.1.1.2. punktā (izņemot šī papildinājuma 5.1.1.2.4. un 5.1.1.2.5. punktu), šī papildinājuma 5.1.1.2.7. punktā ietvertajā formulā M aizstājot ar I.

5.1.2.2.6.   Noregulē bremzi, lai reproducētu koriģēto jaudu (šī papildinājuma 5.1.1.2.8. punkts) un ņemtu vērā atšķirību starp transportlīdzekļa masu (M) stendā un izmantojamo ekvivalentās inerces testa masu (I). To var darīt, aprēķinot vidējo koriģēto brīvskrējiena uz ceļa laiku no V2 līdz V1 un reproducējot to pašu laiku uz dinamometra, tam izmantojot šādu attiecību:

Formula

| K | = | iepriekš 5.1.1.2.8. punktā norādītā vērtība. |
| --- | --- | --- |

K

=

iepriekš 5.1.1.2.8. punktā norādītā vērtība.

5.1.2.2.7.   Jaudu Pa, kuru absorbē dinamometrs, nosaka, lai varētu reproducēt tādu pašu jaudu (šī papildinājuma 5.1.1.2.8. punkts) tam pašam transportlīdzeklim dažādās dienās.

5.2.   Griezes momenta mērījumu metode pie vienmērīga ātruma

5.2.1.   Uz ceļa

5.2.1.1.   Mērījumu aprīkojums un kļūda

Griezes momenta mērīšanu veic ar piemērotu mērierīci, kuras precizitāte ir ± 2 % robežās.

Ātruma mērīšanas precizitāte ir ± 2 % robežās.

5.2.1.2.   Testa procedūra

5.2.1.2.1.   Paātrina transportlīdzekli līdz izraudzītajam stabilajam ātrumam V.

5.2.1.2.2.   Reģistrē griezes momentu Ct un ātrumu vismaz 20 sekunžu ilgā periodā. Nepieciešamā datu reģistrēšanas sistēmas precizitāte ir vismaz ± 1 Nm griezes momentam un ± 0,2 km/h ātrumam.

5.2.1.2.3.   Griezes momenta Ct un ātruma izmaiņas laikā nepārsniedz 5 % katrai mērījumu perioda sekundei.

5.2.1.2.4.   Griezes moments Ct1 ir vidējais griezes moments, kas iegūts no šādas formulas:

Formula

5.2.1.2.5.   Testu veic trīs reizes katrā virzienā. No šiem sešiem mērījumiem nosaka vidējo griezes momentu atsauces ātrumam. Ja vidējais ātrums no standarta ātruma atšķiras par vairāk nekā 1 km/h, vidējā griezes momenta aprēķināšanai izmanto lineāro regresiju.

5.2.1.2.6.   Nosaka šo divu griezes momentu Ct1 un Ct2 vidējo vērtību, t. i., Ct.

5.2.1.2.7.   Vidējo uz ceļa noteikto griezes momentu CT koriģē līdz atsauces apkārtējās vides apstākļiem šādi:

CTkoriģēts = K · CTizmērīts

Šajā vienādojumā izmantotā K vērtība ir norādīta šī papildinājuma 5.1.1.2.8. punktā.

5.2.2.   Uz dinamometra

5.2.2.1.   Mērījumu aprīkojums un kļūda

Aprīkojums ir identisks aprīkojumam, ko izmanto testa veikšanai uz ceļa.

5.2.2.2.   Testa procedūra

5.2.2.2.1.   Veic šī papildinājuma 5.1.2.2.1.–5.1.2.2.4. punktā noteiktās darbības.

5.2.2.2.2.   Veic šī papildinājuma 5.2.1.2.1.–5.2.1.2.4. punktā noteiktās darbības.

5.2.2.2.3.   Noregulē jaudas patēriņa ierīci, lai radītu koriģētu kopējo ceļa griezes momentu, kā noteikts šā pielikuma 5.2.1.2.7. punktā.

5.2.2.2.4.   Turpina ar tām pašām darbībām, kā noteikts šī papildinājuma 5.1.2.2.7. punktā, tajos pašos nolūkos.

---

(1)  Attiecībā uz HEV un līdz vienotu tehnisko nosacījumu pieņemšanai, ražotājs, veicot šajā pielikumā norādīto testu, vienojas ar tehnisko dienestu par transportlīdzekļa statusu.

---

5. PIELIKUMS

II TIPA TESTS

(Oglekļa monoksīda emisijas tests tukšgaitā)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra šo noteikumu 5.3.2. punktā noteiktā II tipa testa veikšanai.

2.   MĒRĪŠANAS NOSACĪJUMI

2.1.   Degvielai ir jābūt etalondegvielai, kuras specifikācijas ir dotas šo noteikumu 10. un 10.a pielikumā.

2.2.   Testa laikā vides temperatūrai jābūt starp 293 un 303 K (20 un 30 °C). Motoru uzsilda līdz visu dzeses un eļļošanas līdzekļu temperatūras un smērvielu spiediens ir sasniedzis līdzsvaru.

2.2.1.   Transportlīdzekļus, ko darbina vai nu ar benzīnu, vai sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, testē ar I tipa testam izmantojamajām etalondegvielām.

2.3.   Transportlīdzekļiem ar manuālo vai pusautomātisko pārnesumkārbu testus veic ar pārnesumu pārslēgu “neitrālā” stāvoklī un ieslēgtu sajūgu.

2.4.   Transportlīdzekļiem ar automātisko pārnesumkārbu testu veic ar pārnesumu pārslēgu “neitrālā” vai “parking” (stāvēšana) pozīcijā.

2.5.   Tukšgaitas apgriezienu skaita regulēšanas sastāvdaļas

2.5.1.   Definīcija

Šajos noteikumos “tukšgaitas apgriezienu skaita regulēšanas sastāvdaļas” ir kontrolierīces motora tukšgaitas apstākļu maiņai, ko mehāniķis var viegli darbināt, izmantojot tikai šā pielikuma 2.5.1.1. punktā aprakstītos instrumentus. Jo īpaši ierīces degvielas un gaisa plūsmas kalibrēšanai neuzskata par regulēšanas sastāvdaļām, ja to iestatījumiem ir nepieciešama drošības ierīču atvienošana, ko parasti spēj veikt tikai profesionāls mehāniķis.

2.5.1.1.   Instrumenti, kurus var izmantot, lai kontrolētu tukšgaitas apgriezienu skaita regulēšanas sastāvdaļas: skrūvgrieži (parastie un krustiņskrūvgrieži), uzgriežņu atslēgas (gredzena, nenoslēgta gala vai pieregulējamas), knaibles, galatslēgas.

2.5.2.   Mērījuma punktu noteikšana

2.5.2.1.   No sākuma veic mērījumu pie iestatījuma atbilstoši ražotāja noteiktajiem nosacījumiem.

2.5.2.2.   Katrai regulēšanas sastāvdaļai ar nepārtrauktas variēšanas iespēju nosaka pietiekamu skaitu raksturīgu pozīciju.

2.5.2.3.   Oglekļa monoksīda satura mērījumu izplūdes gāzē veic visām iespējamajām regulēšanas sastāvdaļu pozīcijām, bet sastāvdaļām ar nepārtrauktas variēšanas iespēju izmanto tikai pozīcijas, kas noteiktas šā pielikuma 2.5.2.2. punktā.

2.5.2.4.   II tipa testu uzskata par apmierinošu, ja ir izpildīts vismaz viens no šiem diviem nosacījumiem:

2.5.2.4.1.   neviena no saskaņā ar šā pielikuma 2.5.2.3. punktu izmērītajām vērtībām nepārsniedz robežvērtības;

2.5.2.4.2.   maksimālais saturs, kas iegūts, nepārtraukti mainot vienu no regulēšanas sastāvdaļām, pārējās saglabājot nemainīgā stāvoklī, nepārsniedz robežvērtību, šo nosacījumu izpildot dažādām regulēšanas sastāvdaļu kombinācijām, izņemot to sastāvdaļu, kura tika nepārtraukti mainīta.

2.5.2.5.   Regulēšanas sastāvdaļu iespējamās pozīcijas ierobežo:

2.5.2.5.1.   no vienas puses, ar lielāko no šīm divām vērtībām: zemākais tukšgaitas apgriezienu skaits, ko transportlīdzeklis var sasniegt; ražotāja ieteiktais apgriezienu skaits, atņemot 100 apgriezienus minūtē;

2.5.2.5.2.   no otras puses, ar mazāko no šīm trijām vērtībām:

lielākais apgriezienu skaits, ko motors var sasniegt, aktivējot tukšgaitas apgriezienu sastāvdaļas;

ražotāja ieteiktais apgriezienu skaits, pieskaitot 250 apgriezienus minūtē;

apgriezienu skaits, kad ieslēdzas automātiskie sajūgi.

2.5.2.6.   Bez tam iestatījumus, kas nav savietojami ar pareizu motora darbību, nedrīkst pieņemt kā mērījuma iestatījumus. Jo īpaši, ja motors ir aprīkots ar vairākiem karburatoriem, visiem karburatoriem jābūt ar vienādiem iestatījumiem.

3.   GĀZU PARAUGU ŅEMŠANAA

3.1.   Paraugu ņemšanas zondi ievieto vismaz 300 mm dziļi caurulē, kas savieno izplūdes cauruli ar paraugu ņemšanas maisu, cik vien iespējams tuvu izplūdes caurulei.

3.2.   CO (CCO) un CO2 (CCO2) koncentrāciju nosaka no mērījuma instrumenta rādījuma vai reģistrējuma, izmantojot atbilstošas kalibrēšanas līknes.

3.3.   Oglekļa monoksīda koriģētā koncentrācija četrtaktu motoriem ir:

Formula % tilpuma

3.4.   CCO koncentrācija (skatīt šā pielikuma 3.2. punktu), kas mērīta saskaņā ar šā pielikuma 3.3. punktā ietverto formulu, nav jākoriģē, ja kopējā izmērītā koncentrācija (CCO + CCO2) četrtaktu motoriem ir vismaz šāda:

| a) | benzīnam: |
| --- | --- |

a)

benzīnam:

15 %.

| b) | sašķidrinātajai naftas gāzei |
| --- | --- |

b)

sašķidrinātajai naftas gāzei

13,5 %.

| c) | dabasgāzei/biometānam |
| --- | --- |

c)

dabasgāzei/biometānam

11,5 %.

---

6. PIELIKUMS

III TIPA TESTS

(Kartera gāzu emisijas pārbaude)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra šo noteikumu 5.3.3. punktā noteiktā III tipa testa veikšanai.

2.   VISPĀRĒJI NOTEIKUMI

2.1.   III tipa testu veic transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuriem veikts attiecīgi I tipa un II tipa tests.

2.2.   Pārbaudāmajos motoros jāietilpst motoriem, kas ir droši pret noplūdi un nav tādi, kuros jau neliela noplūde var izraisīt nepieņemamus darbības defektus (tādi kā pretēji novietotu divu cilindru motori).

3.   TESTA APSTĀKĻI

3.1.   Tukšgaitu regulē saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.

3.2.   Mērījumus veic šādos trijos motora darbības stāvokļos:

| Stāvoklis Nr. | Transportlīdzekļa ātrums (km/h) |
| --- | --- |
| 1 | Tukšgaita |
| 2 | 50 ± 2 (3. pārnesumā vai “braukšana” (“drive”) stāvoklī) |
| 3 | 50 ± 2 (3. pārnesumā vai “braukšana” (“drive”) stāvoklī) |

Stāvoklis Nr.

Transportlīdzekļa ātrums (km/h)

1

Tukšgaita

2

50 ± 2 (3. pārnesumā vai “braukšana” (“drive”) stāvoklī)

3

50 ± 2 (3. pārnesumā vai “braukšana” (“drive”) stāvoklī)

| Stāvoklis Nr. | Bremzes absorbētā jauda |
| --- | --- |
| 1 | Nulle |
| 2 | Tāda, kas atbilst iestatījumiem I tipa testam pie 50 km/h |
| 3 | Stāvoklim Nr. 2 noteiktā, kas reizināta ar koeficientu 1,7 |

Stāvoklis Nr.

Bremzes absorbētā jauda

1

Nulle

2

Tāda, kas atbilst iestatījumiem I tipa testam pie 50 km/h

3

Stāvoklim Nr. 2 noteiktā, kas reizināta ar koeficientu 1,7

4.   TESTA METODE

4.1.   Pārbauda, vai šā pielikuma 3.2. punktā izklāstītajos apstākļos uzticami darbojas kartera ventilācijas sistēma.

5.   KARTERA VENTILĀCIJAS SISTĒMAS PĀRBAUDES METODE

5.1.   Motora atveres jāatstāj neskartas.

5.2.   Spiedienu karterī mēra atbilstošā vietā. To mēra eļļas līmeņa mēratverē ar slīpcaurules manometru.

5.3.   Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja visos šā pielikuma 3.2. punktā noteiktajos mērīšanas apstākļos karterī izmērītais spiediens nepārsniedz atmosfēras spiedienu, kāds ir mērījuma laikā.

5.4.   Testā ar iepriekš minēto metodi spiedienu ieplūdes kolektorā mēra ar precizitāti ± 1 kPa.

5.5.   Transportlīdzekļa ātrumu, ko uzrāda dinamometrs, mēra ar precizitāti ± 2 km/h.

5.6.   Spiedienu karterī mēra ar precizitāti ± 0,01 kPa.

5.7.   Ja vienā no šā pielikuma 3.2. punktā minētā mērījuma apstākļiem karterī mērītais spiediens pārsniedz atmosfēras spiedienu, veic papildu testu, kā noteikts šā pielikuma 6. punktā, ja to pieprasa ražotājs.

6.   PAPILDU TESTA METODE

6.1.   Motora atveres atstāj neskartas.

6.2.   Elastīgu kartera gāzes necaurlaidīgu maisu ar apmēram piecu litru tilpumu pievieno eļļas līmeņa mēratverei. Pirms katra mērījuma maisam jābūt tukšam.

6.3.   Pirms katra mērījumā maisu noslēdz. To attiecībā pret karteri atver uz piecām minūtēm katros šā pielikuma 3.2. punktā minētajos mērīšanas apstākļos.

6.4.   Transportlīdzekli uzskata par apmierinošu, ja nevienā šā pielikuma 3.2. punktā noteiktā mērījuma stāvoklī nerodas redzama maisa piepildīšanās.

6.5.   Piezīme

6.5.1.   Ja motora konstruktīvais izvietojums ir tāds, ka pārbaudi nevar veikt ar metodēm, kas aprakstītas šā pielikuma 6.1.–6.4. punktā, mērījumus veic ar metodi, kas pārveidota šādi:

6.5.2.   pirms testa noslēdz visas atveres, kas nav nepieciešamas gāzu uztveršanai;

6.5.3.   maisu novieto uz piemērota izvada, kas nerada papildu spiediena zudumu un ir uzstādīts ierīces reciklēšanas ķēdē tieši pie motora pievienošanas atveres (sk. diagrammu).

III tipa tests

---

7. PIELIKUMS

IV TIPA TESTS

(Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotu transportlīdzekļu radītu iztvaikošanas emisiju noteikšana)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra šo noteikumu 5.3.4. punktā noteiktā IV tipa testa veikšanai.

Šajā procedūrā ir aprakstīta metode iztvaikošanas radītu ogļūdeņražu zuduma no degvielas sistēmas noteikšanai transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoriem.

2.   TESTA APRAKSTS

Iztvaikošanas emisiju tests (skatīt A7/1. attēlu) ir paredzēts ogļūdeņražu iztvaikošanas emisiju noteikšanai, ko rada diennakts temperatūras svārstības, izgarojumi, kad transportlīdzeklis novietots stāvēšanai, un braukšanas pilsētā laikā. Tests sastāv no šādām fāzēm:

| 2.1. | testa sagatavošana, tostarp, pilsētas (pirmā daļa) un ārpuspilsētas (otrā daļa) braukšanas cikls, |
| --- | --- |

2.1.

testa sagatavošana, tostarp, pilsētas (pirmā daļa) un ārpuspilsētas (otrā daļa) braukšanas cikls,

| 2.2. | izgarojuma zudumu noteikšana, |
| --- | --- |

2.2.

izgarojuma zudumu noteikšana,

| 2.3. | diennakts zudumu noteikšana. |
| --- | --- |

2.3.

diennakts zudumu noteikšana.

Ogļūdeņražu emisiju masu no izgarojumu un diennakts zudumu fāzes saskaita, lai iegūtu kopīgu rezultātu pārbaudei.

3.   TRANSPORTLĪDZEKLIS UN DEGVIELA

3.1.   Transportlīdzeklis

3.1.1.   Transportlīdzeklim jābūt labā mehāniskā stāvoklī un tam jābūt iepriekš piestrādātam un ar vismaz 3 000 km nobraukumu pirms testa. Iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmai ir jābūt pievienotai un tai jādarbojas pareizi visa šī perioda laikā, un oglekļa kārbai(-ām) ir jābūt izmantotai(-ām) normāli bez pārmērīgas iztukšošanas vai slodzes.

3.2.   Degviela

3.2.1.   Testam izmanto atbilstošu etalondegvielu, kā paredzēts šo noteikumu 10. vai 10.a pielikumā.

4.   TESTA APRĪKOJUMS IZTVAIKOŠANAS TESTAM

4.1.   Šasijas dinamometrs

Šasijas dinamometrs atbilst šo noteikumu 4.a pielikuma 1. papildinājuma prasībām.

4.2.   Iztvaikošanas emisiju mērījuma kamera

Iztvaikošanas emisiju mērījuma kamerai ir gāzu necaurlaidīga taisnstūrveida mērījumu kamera, kurā var ievietot pārbaudāmo transportlīdzekli. Transportlīdzeklis ir pieejams no visām pusēm, un kamerai, kad tā ir aizvērta, ir jābūt gāzu necaurlaidīgai saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu. Iekšējā kameras virsma ir necaurlaidīga un tā nedrīkst reaģēt ar ogļūdeņražiem. Temperatūras iestatīšanas sistēma ir tāda, lai tā spētu kontrolēt kameras iekšējo gaisa temperatūru testa laikā, kā arī tiktu ievērota iepriekš noteiktā temperatūra un laiks, un testa laikā vidējā novirze nepārsniegtu 1 K.

Kontroles sistēma ir noregulēta tā, lai nodrošinātu vienmērīgu temperatūru ar minimālu temperatūras pārsniegšanu, svārstībām un nestabilitāti attiecībā pret vēlamo ilgtermiņa apkārtējo temperatūru. Iekšējo virsmu temperatūra nedrīkst būt zemāka kā 278 K (5 °C) un nedrīkst pārsniegt 328 K (55 °C) nevienā diennakts emisijas testa brīdī.

Sienām jābūt veidotām tā, lai veicinātu labu siltuma izkliedēšanu. Iekšējo virsmu temperatūra izgarojumu zudumu karstuma iedarbībā testa laikā nedrīkst noslīdēt zemāk par 293 K (20 °C), ne arī būt augstāka par 325 K (52 °C).

Lai ņemtu vērā tilpuma izmaiņas kameras temperatūras svārstību dēļ, var izmantot mainīga vai nemainīga tilpuma kameru.

4.2.1.   Mainīga tilpuma kamera

Mainīga tilpuma kamera paplašinās un sašaurinās atbilstoši gaisa masas temperatūras izmaiņām kamerā. Divi iespējamie konstrukcijas veidi iekšējā tilpuma izmaiņu kompensēšanai, ir pārvietojams(-i) panelis(-ļi) vai tāda grīdas konstrukcija, kurā ūdensnecaurlaidīgs maiss vai maisi kameras iekšpusē paplašinās vai samazinās atbilstoši iekšējā spiediena izmaiņām, izmantojot gaisa apmaiņu ar ārpuskameras gaisu. Jebkādai tilpuma izmaiņu kompensēšanas konstrukcijai ir jāsaglabā kameras integritāte noteiktā temperatūras diapazonā kā minēts 1. papildinājumā.

Jebkura tilpuma izmaiņu kompensēšanas metode ierobežo atšķirību starp iekšējo kameras spiedienu un barometrisko spiedienu, lai tā nepārsniegtu ± 5 kPa.

Kamerai ir jābūt nostiprināmai noteiktā tilpumā. Mainīga tilpuma kamera spēj kompensēt ± 7 % tilpuma izmaiņas no tās “nominālā tilpuma” (skatīt šā pielikuma 1. papildinājuma 2.1.1. punktu), ņemot vērā temperatūras un barometriskā spiediena izmaiņas testa laikā.

4.2.2.   Nemainīga tilpuma kamera

Nemainīga tilpuma kamerai ir jābūt veidotai no stingriem paneļiem, kas uztur noteiktu kameras tilpumu un atbilst tālāk minētajām prasībām.

4.2.2.1.   Kamerai ir jābūt aprīkotai ar izplūdes plūsmas atveri, kas ar mazu, pastāvīgu ātrumu ļauj izplūst gaisam no kameras visa testa laikā. Ieplūdes plūsmas atvere var nodrošināt gaisa ieplūšanu, lai līdzsvarotu izplūstošo plūsmu ar ieplūstošo apkārtējo gaisu. Ieplūstošo gaisu filtrē ar aktīvo ogli, lai nodrošinātu relatīvi konstantu ogļūdeņražu līmeni. Jebkurai tilpuma izmaiņu kompensēšanas metodei ir jānodrošina atšķirība starp iekšējo kameras spiedienu un barometra spiedienu robežās starp 0 un – 5 kPa.

4.2.2.2.   Ar aprīkojumu jāspēj izmērīt ogļūdeņražu masa ieplūdes plūsmas un izplūdes plūsmas atverē ar izšķirtspēju līdz 0,01 gramam. Var izmantot maisu paraugu ņemšanas sistēmu, lai ievāktu proporcionālu gaisa paraugu, kas ņemts no kameras vai ielaists tajā. Tā vietā var pastāvīgi analizēt ieplūdes plūsmas un izplūdes plūsmas gaisu, izmantojot tiešsaistes FID analizatoru, kas ir integrēts ar plūsmas mērījumiem, lai nodrošinātu nepārtrauktu ogļūdeņražu izplūdes masas reģistrēšanu.

A7/1. attēls

Iztvaikošanas emisiju noteikšana

3 000 km piestrādes periods (bez pārmērīgas tīrīšanas/slodzes)

Tvertnes(-ņu) vecināšana pārbaudīta

Transportlīdzekļa tīrīšana ar tvaika strūklu (ja nepieciešams)

Piezīmes:

| 1. | Iztvaikošanas emisijas kontroles saimes – sīkāki dati. |
| --- | --- |

1.

Iztvaikošanas emisijas kontroles saimes – sīkāki dati.

| 2. | Izplūdes gāzu emisijas var mērīt I tipa testa braucienā, bet tas netiek izmantots tiesību aktu vajadzībām. Tiesību aktos noteiktais izplūdes gāzu emisiju tests joprojām ir veicams atsevišķi. |
| --- | --- |

2.

Izplūdes gāzu emisijas var mērīt I tipa testa braucienā, bet tas netiek izmantots tiesību aktu vajadzībām. Tiesību aktos noteiktais izplūdes gāzu emisiju tests joprojām ir veicams atsevišķi.

4.3.   Analītiskās sistēmas

4.3.1.   Ogļūdeņražu analizators

4.3.1.1.   Atmosfēru kamerā uzrauga, izmantojot liesmas jonizācijas detektora (FID) tipa ogļūdeņraža detektoru. Parauga gāzi ņem no kameras vienas sānu sienas vai jumta viduspunkta un jebkuru apvada plūsmu novirza atpakaļ kamerā, vēlams uzreiz zem sajaukšanas ventilatora.

4.3.1.2.   Ogļūdeņražu analizatora reakcijas laikam līdz 90 % no galīgā nolasījuma ir jābūt mazākam par 1,5 sekundi. Tā stabilitātei jābūt labākai par 2 % no pilnas skalas pie nulles un 80 ± 20 % no pilnas skalas 15 minūšu periodā visiem darbības diapazoniem.

4.3.1.3.   Analizatora atkārtojamība, kas izteikta kā viena standartnovirze, ir labāka par ± 1 % no pilnas skalas novirzes pie nulles un 80 ± 20 % no pilnas skalas visiem izmantotajiem diapazoniem.

4.3.1.4.   Analizatora darbības diapazonus izvēlas tā, lai nodrošinātu labāko izšķirtspēju mērījumu, kalibrēšanas un noplūžu pārbaudes procedūru laikā.

4.3.2.   Ogļūdeņražu analizatora datu reģistrēšanas sistēma

4.3.2.1.   Ogļūdeņražu analizatoram jābūt aprīkotam ar ierīci, kas reģistrē elektrisko signālu izvadi uz diagrammas lentu vai citu datu apstrādes sistēmu vismaz reizi minūtē. Reģistrēšanas sistēmai jābūt darbības īpašībām, kas ir vismaz ekvivalentas signālam, ko reģistrē, un tai jānodrošina pastāvīga rezultātu reģistrēšana. Reģistrētajos datos ir jābūt redzamam izgarojuma zudumu vai diennakts emisiju testa sākums un beigas (tostarp paraugu ņemšanas periodu sākums un beigas līdz ar laiku, kas pagājis starp katra testa sākumu un beigām).

4.4.   Degvielas tvertnes sildīšana (attiecas tikai uz benzīna tvertnes slodzes variantu)

4.4.1.   Degvielu transportlīdzekļa tvertnē(-s) uzsilda ar kontrolējamu siltuma avotu; piemēram, piemērota ir 2 000 W sildīšanas plāksne. Sildīšanas sistēma siltumu vienmērīgi novada uz tvertnes sienām zem degvielas līmeņa, lai neizraisītu degvielas vietēju pārkaršanu. Siltumu nedrīkst novadīt uz tvaikiem tvertnē virs degvielas.

4.4.2.   Sildīšanas ierīce ļauj uzsildīt degvielas tvertni vienmērīgi par 14 K no 289 K (16 °C) 60 minūšu laikā, bet temperatūras devējs ir novietots, kā norādīts šā pielikuma 5.1.1. punktā. Sildīšanas sistēma spēj kontrolēt degvielas temperatūru līdz ± 1,5 K no vajadzīgās temperatūras tvertnes uzsildīšanas procesā.

4.5.   Temperatūras reģistrēšana

4.5.1.   Temperatūru kamerā reģistrē divos punktos ar temperatūras sensoriem, kas savienoti, lai rādītu vidējo vērtību. Mērījumu punkti atrodas apmēram 0,1 m kamerā no katras sānu sienas vertikālās centra līnijas 0,9 ± 0,2 m augstumā.

4.5.2.   Degvielas tvertnes temperatūru reģistrē, izmantojot sensorus, kas novietoti degvielas tvertnē, kā norādīts šā pielikuma 5.1.1. punktā, gadījumā, ja izmanto benzīna tvertnes slodzes variantu (šā pielikuma 5.1.5. punkts).

4.5.3.   Temperatūru iztvaikošanas emisiju mērījumu laikā reģistrē vai ievada datu apstrādes sistēmā vismaz reizi minūtē.

4.5.4.   Temperatūras reģistrēšanas sistēmas precizitāte ir ± 1,0 K, un reģistrācijas izšķirtspēja ir ± 0,4 K.

4.5.5.   Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas izšķirtspējas laikam jābūt ± 15 sekundes.

4.6.   Spiediena reģistrēšana

4.6.1.   Barometra spiediena atšķirību Δp starp barometra spiedienu testa zonā un kameras iekšējo spiedienu iztvaikošanas emisiju mērīšanas laikā reģistrē vai ievada datu apstrādes sistēmā vismaz reizi minūtē.

4.6.2.   Spiediena reģistrēšanas sistēmas precizitāte ir ± 2 kPa robežās, un tā spēj reģistrēt spiediena mērījumu ± 0,2 kPa robežās.

4.6.3.   Reģistrēšanas vai datu apstrādes sistēmas izšķirtspēja ir ± 15 sekundes.

4.7.   Ventilatori

4.7.1.   Izmantojot vienu vai vairākus ventilatorus vai gaispūšus ar atvērtām SHED durvīm, ir iespējams samazināt ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā līdz ogļūdeņražu līmenim apkārtējā vidē.

4.7.2.   Kamerā jābūt vienam vai vairākiem ventilatoriem vai gaispūšiem ar vienādu jaudu 0,1–0,5 m3/min., ar kuru(-iem) pienācīgi sajaukt gaisu telpā. Ir jāspēj sasniegt vienmērīga temperatūra un ogļūdeņražu koncentrācija kamerā testa laikā. Transportlīdzeklis kamerā nedrīkst būt pakļauts tiešai gaisa plūsmai no ventilatoriem vai gaispūšiem.

4.8.   Gāzes

4.8.1.   Kalibrēšanai un darbībai ir jābūt pieejamām šādām tīrām gāzēm:

attīrīts sintētisks gaiss: (tīrība < 1 ppm C1 ekvivalents,

≤1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO);

skābekļa saturs starp 18 un 21 % pēc tilpuma.

ogļūdeņražu analizatora degvielas gāze: (40 ±2 % ūdeņraža, un pārējais hēlijs ar mazāk par 1 ppm C1 ogļūdeņražu ekvivalenta, mazāk par 400 ppm CO2),

propāns (C3H8): 99,5 % minimālā tīrība.

butāns (C4H10): 98 % minimālā tīrība.

slāpeklis (N2): 98 % minimālā tīrība.

4.8.2.   Ir pieejamas kalibrēšanas un standartgāzes, kas satur propāna (C3H8) un attīrīta sintētiska gaisa maisījumu. Kalibrēšanas gāzes faktiskajai koncentrācijai jābūt 2 % robežās no noteiktā skaitļa. Izmantojot gāzu atdalītāju iegūto atšķaidīto gāzu precizitāte ir ± 2 % robežās no faktiskās vērtības. Koncentrācijas, kas minētas šā pielikuma 1. papildinājumā, var iegūt arī lietojot gāzes atdalītāju, izmantojot sintētisku gaisu kā atšķaidītājgāzi.

4.9.   Papildu aprīkojums

4.9.1.   Absolūtajam mitrumam testa zonā jābūt izmērāmam ar ± 5 % precizitāti.

5.   TESTA PROCEDŪRA

5.1.   Testa sagatavošana

5.1.1.   Pirms testa transportlīdzekli mehāniski sagatavo šādi:

| a) | no transportlīdzekļa izplūdes sistēmas nav nekādu noplūžu; |
| --- | --- |

a)

no transportlīdzekļa izplūdes sistēmas nav nekādu noplūžu;

| b) | pirms testa transportlīdzekli var tīrīt ar tvaiku; |
| --- | --- |

b)

pirms testa transportlīdzekli var tīrīt ar tvaiku;

| c) | ja izvēlas degvielas tvertnes noslodzes variantu (šā pielikuma 5.1.5. punkts) transportlīdzekļa degvielas tvertne ir aprīkota ar temperatūras devēju, lai ļautu izmērīt temperatūru degvielas viduspunktā tvertnē, kad tā piepildīta par 40 % no tās tilpuma; |
| --- | --- |

c)

ja izvēlas degvielas tvertnes noslodzes variantu (šā pielikuma 5.1.5. punkts) transportlīdzekļa degvielas tvertne ir aprīkota ar temperatūras devēju, lai ļautu izmērīt temperatūru degvielas viduspunktā tvertnē, kad tā piepildīta par 40 % no tās tilpuma;

| d) | lai varētu pilnībā izliet degvielu no tvertnes, transportlīdzeklim var uzstādīt papildu aprīkojumu, adapterus un ierīces. Modificēt tvertnes korpusu šajā nolūkā nav nepieciešams; |
| --- | --- |

d)

lai varētu pilnībā izliet degvielu no tvertnes, transportlīdzeklim var uzstādīt papildu aprīkojumu, adapterus un ierīces. Modificēt tvertnes korpusu šajā nolūkā nav nepieciešams;

| e) | ražotājs var ieteikt tādu testa metodi, lai tiktu ņemts vērā no transportlīdzekļa degvielas sistēmas nākošo ogļūdeņražu zudums iztvaikojot. |
| --- | --- |

e)

ražotājs var ieteikt tādu testa metodi, lai tiktu ņemts vērā no transportlīdzekļa degvielas sistēmas nākošo ogļūdeņražu zudums iztvaikojot.

5.1.2.   Transportlīdzekli novieto testa zonā, kur apkārtējā temperatūra ir starp 293 un 303 K (20 un 30 °C).

5.1.3.   Pārbauda tvertnes(-ņu) vecinājumu. To var izdarīt, pierādot, ka, lietojot tvertni, veikti vismaz 3 000 km. Ja šādu pierādījumu nesniedz, izmanto šādu procedūru. Vairāku tvertņu sistēmas gadījumā, šo procedūru veic katrai tvertnei atsevišķi.

5.1.3.1.   Tvertni nomontē no transportlīdzekļa. Tas veicams īpaši uzmanīgi, lai nebojātu tās sastāvdaļas un degvielas sistēmas viengabalainību.

5.1.3.2.   Pārbauda tvertnes masu.

5.1.3.3.   Tvertni savieno ar degvielas tvertni, iespējams, ar ārējo, kas piepildīta ar etalondegvielu līdz 40 % no tās tilpuma.

5.1.3.4.   Degvielas temperatūrai degvielas tvertnē jābūt starp 2 K un 287 K (10 un 14 °C).

5.1.3.5.   (Ārējo) degvielas tvertni silda līdz temperatūrai no 288 K līdz 318 K (15–45 °C) (1 °C palielinājums ik pēc 9 minūtēm).

5.1.3.6.   Ja tvertnei rodas noplūde, pirms temperatūra sasniedz 318 K (45 °C), siltuma avotu izslēdz. Tad tvertni nosver. Ja tvertnei nerodas noplūde, sildot līdz 318 K (45 °C) temperatūrai, atkārto procedūru no šā pielikuma 5.1.3.3. punkta, līdz konstatē noplūdi.

5.1.3.7.   Noplūdes rašanos var pārbaudīt, kā noteikts šā pielikuma 5.1.5. un 5.1.6. punktā, vai izmantojot citus paraugu ņemšanas un analītiskos pasākumus, ar kuriem iespējams noteikt ogļūdeņražu emisiju no tvertnes noplūdes gadījumā.

5.1.3.8.   Tvertni attīra ar emisiju laboratorijas gaisu, kura daudzums ir 25 ± 5 litri minūtē, līdz ir veiktas 300 tilpumapmaiņas.

5.1.3.9.   Pārbauda tvertnes masu.

5.1.3.10.   Paredzētajā secībā šā pielikuma 5.1.3.4.–5.1.3.9. punktā noteikto procedūru atkārto deviņas reizes. Testu var pārtraukt pirms tam, bet ne ātrāk kā pirms trīs vecināšanas ciklu veikšanas, ja pēc pēdējo ciklu veikšanas tvertnes masa ir stabilizējusies.

5.1.3.11.   Iztvaikošanas emisiju tvertni no jauna uzmontē un atjauno transportlīdzekļa parastu ekspluatācijas stāvokli.

5.1.4.   Iztvaikošanas emisiju tvertnes sagatavošanai izmanto vienu no šā pielikuma 5.1.5. un 5.1.6. punktā noteiktajām metodēm. Transportlīdzekļiem ar vairākām šādām tvertnēm, katru tvertni sagatavo atsevišķi.

5.1.4.1.   Lai konstatētu noplūdes, mēra tvertnes emisijas.

Noplūde tiek definēta kā punkts, kurā kumulatīvais emitēto ogļūdeņražu daudzums ir līdzvērtīgs 2 gramiem.

5.1.4.2.   Noplūdi var pārbaudīt, izmantojot iztvaikošanas emisiju kameru, kā noteikts šā pielikuma 5.1.5. un 5.1.6. punktā. Kā alternatīvu metodi noplūdes noteikšanai var izmantot iztvaikošanas palīgtvertni, kas pievienota aiz transportlīdzekļa tvertnes. Palīgtvertnei pirms noslodzes jābūt labi izpūstai ar sausu gaisu.

5.1.4.3.   Mērījumu kameru tīra dažas minūtes tieši pirms testa, līdz tajā ir stabila fona atmosfēra. Kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-iem) šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem).

Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa iestata uz nulli un kalibrē.

5.1.5.   Tvertnes slogošana ar atkārtotām sildīšanām līdz noplūdei

5.1.5.1.   Transportlīdzekļa(-ļu) degvielas tvertni(-es) iztukšo, izmantojot degvielas tvertnes(-ņu) iztukšošanas ierīci(-es). To veic tā, lai transportlīdzeklim uzstādītās iztvaikojumu kontroles ierīces netiktu pārmērīgi iztīrītas vai pārmērīgi noslogotas. Parasti pietiek ar degvielas tvertnes vāciņa noņemšanu.

5.1.5.2.   Degvielas tvertni(-es) 40 ± 2 % apjomā no tās(-o) parastā tilpuma atkārtoti uzpilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir 283–287 K (10–14 °C). Tad uzliek degvielas tvertnes vāciņu(-us).

5.1.5.3.   Vienas stundas laikā pēc degvielas atkārtotas uzpildīšanas transportlīdzekli ar izslēgtu motoru novieto iztvaikošanas emisiju kamerā. Degvielas tvertnes temperatūras devēju savieno ar temperatūras reģistrēšanas sistēmu. Siltuma avotu novieto pareizi attiecībā pret degvielas tvertni(-ēm) un savieno ar temperatūras kontrolierīci. Siltuma avots ir aprakstīts šā pielikuma 4.4. punktā. Ja transportlīdzeklim uzstādīta vairāk nekā viena degvielas tvertne, visas tvertnes silda vienādi tādā veidā, kā noteikts tālāk. Degvielas tvertņu temperatūra ir vienāda ± 1,5 K robežās.

5.1.5.4.   Degvielu var mākslīgi uzsildīt līdz sākuma temperatūrai, kas ir 293 K (20 °C) ± 1 K.

5.1.5.5.   Tiklīdz degvielas temperatūra sasniedz vismaz 292 K (19 °C), nekavējoties veic šādas darbības: izslēdz tīrīšanas gaispūti, aizver un noslēdz kameras durvis un uzsāk ogļūdeņražu līmeņa mērīšanu kamerā.

5.1.5.6.   Tiklīdz degvielas temperatūra degvielas tvertnē sasniedz 293 K (20 °C), sākas lineārs siltuma palielinājums 15 K (15 °C). Degvielu silda tā, lai temperatūra sildīšanas laikā būtu vienāda ar turpmāk minētās formulas rezultātu ± 1,5 K robežās. Reģistrē sildīšanas laiku un temperatūras paaugstināšanos.

Tr = To + 0,2333 · t,

kur:

| Tr | = | nepieciešamā temperatūra (K), |
| --- | --- | --- |
| To | = | sākotnējā temperatūra (K), |
| t | = | laiks (minūtēs) no tvertnes sildīšanas sākuma, izteikts minūtēs. |

Tr

=

nepieciešamā temperatūra (K),

To

=

sākotnējā temperatūra (K),

t

=

laiks (minūtēs) no tvertnes sildīšanas sākuma, izteikts minūtēs.

5.1.5.7.   Tiklīdz konstatē noplūdi vai, ja temperatūra sasniedz 308 K (35 °C) (atkarībā no tā, kurš nosacījums iestājas pirmais), izslēdz siltuma avotu, atslēdz un atver kameras durvis, un noņem transportlīdzekļa degvielas tvertnes vāciņu. Ja laikā, kad degvielas temperatūra ir 308 K (35 °C), nav radusies noplūde, siltuma avotu pārvieto prom no transportlīdzekļa, transportlīdzekli pārvieto ārpus iztvaikošanas emisiju kameras, un atkārto 5.1.7. punktā noteikto procedūru, līdz konstatē noplūdi.

5.1.6.   Slogošana ar butānu līdz noplūdei

5.1.6.1.   Ja noplūdes noteikšanai izmanto kameru (skatīt šā pielikuma 5.1.4.2. punktu), transportlīdzekli ar izslēgtu motoru novieto iztvaikošanas emisiju kamerā.

5.1.6.2.   Iztvaikošanas emisiju tvertni sagatavo tvertnes slogošanai. Tvertni nenomontē no transportlīdzekļa, izņemot gadījumus, kad pieeja tās parastajam novietojumam ir tādā mērā ierobežota, ka slogošanu var veikt, tikai nomontējot to no transportlīdzekļa. Šo darbību veic ar īpašu rūpību, lai novērstu nepieļautu sastāvdaļu bojāšanu un nebojātu degvielas padeves sistēmas integritāti.

5.1.6.3.   Tvertni piepilda ar maisījumu, kurā ir 50 tilpuma % butāna un 50 tilpuma % slāpekļa, ar ātrumu 40 gramu butāna stundā.

5.1.6.4.   Tiklīdz tvertnei konstatē noplūdi, tvaika avotu izslēdz.

5.1.6.5.   Iztvaikošanas emisiju tvertni uzmontē atpakaļ transportlīdzeklim un atjauno transportlīdzekļa parastu ekspluatācijas stāvokli.

5.1.7.   Degvielas izliešana un atkārtota uzpildīšana

5.1.7.1.   Transportlīdzekļa(-ļu) degvielas tvertni(-es) iztukšo, izmantojot degvielas tvertnes(-ņu) iztukšošanas atveri(-es). To veic tā, lai transportlīdzeklim uzstādītās iztvaikošanas kontroles ierīces netiktu pārmērīgi izpūstas vai pārmērīgi noslogotas. Parasti pietiek ar degvielas tvertnes vāciņa noņemšanu.

5.1.7.2.   Degvielas tvertni(-es) 40 % ± 2 % apjomā no tās(-o) parastā tilpuma atkārtoti uzpilda ar testa degvielu, kuras temperatūra ir 291 K ± 8 K (18 ± 8 °C). Tad uzliek degvielas tvertnes vāciņu(-s).

5.2.   Iepriekšējas sagatavošanas brauciens

5.2.1.   Vienas stundas laikā pēc tam, kad pabeigta tvertnes slogošana saskaņā ar šā pielikuma 5.1.5. vai 5.1.6. punktu, transportlīdzekli uzstāda uz šasijas dinamometra un ar to veic vienu I tipa testa pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus, kā norādīts šo noteikumu 4.a pielikumā. Izplūdes gāzu emisiju paraugi šīs darbības laikā netiek ņemti.

5.3.   Izgarošana

5.3.1.   Piecu minūšu laikā pēc tam, kad pabeigta šā pielikuma 5.2.1. punktā noteiktais iepriekšējas sagatavošanas brauciens, motora pārsegu pilnīgi aizver, transportlīdzekli nobrauc no šasijas dinamometra un novieto iztvaikošanas zonā. Transportlīdzekli atstāj šajā zonā uz laiku no 12 līdz 36 stundām. Stāvēšanas laika beigās motora eļļas un dzeses šķidruma temperatūra ir tāda, kāda ir šajā zonā vai ± 3 K diapazonā.

5.4.   Dinamometra tests

5.4.1.   Pēc iztvaikošanas perioda beigām ar transportlīdzekli veic pilnīgu I tipa testa braukšanas ciklu, kā paredzēts šo noteikumu 4.a pielikumā (aukstās iedarbināšanas pilsētas un ārpuspilsētas tests). Tad motoru izslēdz. Šīs darbības laikā var ņemt izplūdes gāzu emisiju paraugus, bet šādi iegūtos rezultātus nedrīkst izmantot izplūdes emisiju tipa apstiprināšanas vajadzībām.

5.4.2.   Divu minūšu laikā pēc šā pielikuma 5.4.1. punktā minētā I tipa testa braukšanas cikla ar transportlīdzekli veic nākamo iepriekšējas sagatavošanas braucienu, kas ietver vienu I tipa testa pilsētas testa ciklu (karstā iedarbināšana). Tad motoru atkal izslēdz. Šīs darbības laikā nav nepieciešams ņemt izplūdes gāzu emisiju paraugus.

5.5.   Izgarojumu iztvaikošanas emisiju tests

5.5.1.   Pirms testa braukšanas pabeigšanas mērījumu kameru vairākas minūtes izpūš, līdz tajā ir stabils ogļūdeņražu sastāvs. Arī kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-iem) šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem).

5.5.2.   Ogļūdeņraža analizatoru tieši pirms testa iestata uz nulli un kalibrē.

5.5.3.   Braukšanas cikla beigās motora pārsegs ir pilnībā aizvērts, un visi savienojumi starp transportlīdzekli un izmēģinājumu stendu ir atvienoti. Tad ar transportlīdzekli aizbrauc līdz mērījumu kamerai, akseleratora pedāli lietojot minimāli. Motors jāizslēdz, pirms transportlīdzekļa iekura daļa nonāk mērījumu kamerā. Motora izslēgšanas laiku reģistrē iztvaikošanas emisiju mērījumu datu reģistrēšanas sistēmā, kā arī uzsāk temperatūras reģistrēšanu. Transportlīdzekļa logus un bagāžas nodalījumus šajā posmā atver, ja vien tie nav jau atvērti.

5.5.4.   Transportlīdzekli, kam motors ir izslēgts, iestumj vai citādi ievieto mērījumu kamerā.

5.5.5.   Divu minūšu laikā pēc motora izslēgšanas un septiņu minūšu laikā pēc sagatavošanas brauciena kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz.

5.5.6.   Kad kamera ir noslēgta, sākas 60 ± 0,5 minūšu ilgs izgarojumu periods. Tiek veikti ogļūdeņražu koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena mērījumi, kas ir sākotnējie CHCi, Pi un Ti, nolasījumi izgarojumu testam. Šos skaitļus izmanto iztvaikošanas emisiju aprēķināšanai saskaņā ar 6. punktu. 60 minūtes ilgajā izgarojumu periodā apkārtējā temperatūra T nedrīkst būt mazāka par 296 K un lielāka par 304 K.

5.5.7.   Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms 60 ± 0,5 minūtes ilgā testa perioda beigām iestata uz nulli un kalibrē.

5.5.8.   Testa perioda, kas ilgst 60 ± 0,5 minūtes, beigās izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Tie ir izgarojumu testa galīgie nolasījumi CHCf, Pf un Tf, kurus izmanto 6. punktā noteiktajiem aprēķiniem.

5.6.   Izgarojumi

5.6.1.   Pēc izgarojumu testa beigām un pirms diennakts emisiju testa uzsākšanas testa transportlīdzekli iestumj vai citādi ievieto izgarojumu zonā, neizmantojot tā motoru, un pakļauj izgarojumu procesam ne mazāk kā 6 stundas un ne vairāk kā 36 stundas. Vismaz 6 stundas no šī laika transportlīdzekli pakļauj izgarojumu procesam 293 ± 2 K (20 ± 2 °C).

5.7.   Diennakts tests

5.7.1.   Testa transportlīdzekli pakļauj vienam apkārtējās temperatūras ciklam saskaņā ar šā pielikuma 2. papildinājumā norādīto grafiku, jebkurā laikā pieļaujot maksimālo novirzi ± 2 K. Vidējā novirze no grafikā noteiktās temperatūras, kas aprēķināta, izmantojot katras izmērītās novirzes absolūto vērtību, nedrīkst pārsniegt ± 1 K. Apkārtējo temperatūru mēra vismaz reizi minūtē. Temperatūras cikla sākums ir tad, kad laiks Tstart = 0, kā noteikts šā pielikuma 5.7.6. punktā.

5.7.2.   Mērījumu kameru vairākas minūtes izpūš tieši pirms testa, līdz tajā ir stabils apkārtējā gaisa sastāvs. Kameras gaisa sajaukšanas ventilatoram(-iem) šajā laikā jābūt ieslēgtam(-iem).

5.7.3.   Testa transportlīdzekli ar izslēgtu motoru un atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu(-iem) ievieto mērījumu kamerā. Gaisa sajaukšanas ventilatoru(-s) noregulē tā, lai gaisa cirkulācija zem testa transportlīdzekļa degvielas tvertnes būtu vismaz 8 km/h.

5.7.4.   Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa iestata uz nulli un kalibrē.

5.7.5.   Kameras durvis aizver un hermētiski noslēdz.

5.7.6.   Desmit minūtēs pēc durvju aizvēršanas un noslēgšanas veic ogļūdeņražu koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena mērījumus, kas ir sākotnējie CHCi, Pi un Ti nolasījumi diennakts testam. Šajā brīdī laiks Tstart = 0.

5.7.7.   Ogļūdeņražu analizatoru tieši pirms testa beigām noregulē uz nulli un kalibrē.

5.7.8.   Emisiju paraugu ņemšanas perioda beigas ir 24 stundas ± 6 minūtes pēc sākotnējo paraugu ņemšanas uzsākšanas, kā noteikts šā pielikuma 5.7.6. punktā. Šo laiku reģistrē. Tiek izmērīta ogļūdeņražu koncentrācija, temperatūra un barometriskais spiediens, lai iegūtu diennakts testa galīgos nolasījumus CHCf, Pf un Tf, kurus izmanto šā pielikuma 6. punktā noteiktajai aprēķināšanai. Ar to tiek pabeigta iztvaikošanas emisiju testa procedūra.

6.   APRĒĶINI

6.1.   Iztvaikošanas emisijas testi, kas aprakstīti šā pielikuma 5. punktā, ļauj aprēķināt ogļūdeņražu emisiju no diennakts un izgarojumu posmiem. Iztvaikošanas zudumus no katras fāzes aprēķina, izmantojot ogļūdeņražu sākotnējo un galīgo koncentrāciju, temperatūru un spiedienu kamerā kopā ar kameras neto tilpumu. Izmanto šādu formulu:

Formula

kur:

| MHC | = | ogļūdeņražu masa gramos, |
| --- | --- | --- |
| MHC,out | = | tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas izplūst no kameras, ja diennakts emisijas testam izmanto nemainīga tilpuma kameru, |
| MHC,i | = | tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas ieplūst kamerā, ja diennakts emisijas testam izmanto nemainīga tilpuma kameru, |
| CHC | = | izmērītā ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm tilpums un C1 ekvivalents), |
| V | = | kameras neto tilpums kubikmetros, kas koriģēts attiecībā uz transportlīdzekļa tilpumu ar atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu. Ja transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem tilpumu 1,42 m3, |
| T | = | apkārtējā temperatūra kamerā K, |
| P | = | barometriskais spiediens kPa, |
| H/C | = | ūdeņraža un oglekļa attiecība, |
| k | = | 1,2 · (12 + H/C); |

MHC

=

ogļūdeņražu masa gramos,

MHC,out

=

tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas izplūst no kameras, ja diennakts emisijas testam izmanto nemainīga tilpuma kameru,

MHC,i

=

tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas ieplūst kamerā, ja diennakts emisijas testam izmanto nemainīga tilpuma kameru,

CHC

=

izmērītā ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm tilpums un C1 ekvivalents),

V

=

kameras neto tilpums kubikmetros, kas koriģēts attiecībā uz transportlīdzekļa tilpumu ar atvērtiem logiem un bagāžas nodalījumu. Ja transportlīdzekļa tilpums nav noteikts, atņem tilpumu 1,42 m3,

T

=

apkārtējā temperatūra kamerā K,

P

=

barometriskais spiediens kPa,

H/C

=

ūdeņraža un oglekļa attiecība,

k

=

1,2 · (12 + H/C);

kur:

| i | = | ir sākotnējais nolasījums, |
| --- | --- | --- |
| f | = | ir beigu nolasījums, |
| H/C | = | ir uzskatāms par 2,33 attiecībā uz diennakts testa zudumiem, |
| H/C | = | ir uzskatāms par 2,20 attiecībā uz iztvaikošanas zudumiem. |

i

=

ir sākotnējais nolasījums,

f

=

ir beigu nolasījums,

H/C

=

ir uzskatāms par 2,33 attiecībā uz diennakts testa zudumiem,

H/C

=

ir uzskatāms par 2,20 attiecībā uz iztvaikošanas zudumiem.

6.2.   Testa vispārīgie rezultāti

Vispārējā ogļūdeņražu masas emisija transportlīdzeklim ir:

Mtotal = MDI + MHS

kur:

| Mtotal | = | transportlīdzekļa kopējā emisiju masa (grami), |
| --- | --- | --- |
| MDI | = | ogļūdeņražu emisiju masa diennakts testā (grami), |
| MHS | = | ogļūdeņražu emisiju masa iztvaikošanā (gramos). |

Mtotal

=

transportlīdzekļa kopējā emisiju masa (grami),

MDI

=

ogļūdeņražu emisiju masa diennakts testā (grami),

MHS

=

ogļūdeņražu emisiju masa iztvaikošanā (gramos).

7.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

7.1.   Parastajam ražošanas līnijas beigu testam apstiprinājuma turētājs var pierādīt atbilstību ar parauga transportlīdzekļiem, kas atbilst šādām prasībām.

7.2.   Noplūdes tests

7.2.1.   Ventilācijas ejām no emisijas kontroles sistēmas uz atmosfēru ir jābūt izolētām.

7.2.2.   Degvielas sistēmai piemēro 370 ± 10 mm H2O spiedienu.

7.2.3.   Spiedienam pirms degvielas sistēmas izolēšanas no spiediena avota ļauj nostabilizēties.

7.2.4.   Pēc degvielas sistēmas izolēšanas spiediens nedrīkst samazināties par vairāk nekā 50 mm H2O piecās minūtēs.

7.3.   Ventilēšanas tests

7.3.1.   Ventilācijas ejām no emisiju kontroles sistēmas uz atmosfēru ir jābūt izolētām.

7.3.2.   Degvielas sistēmai piemēro 370 ± 10 mm H2O spiedienu.

7.3.3.   Spiedienam pirms degvielas sistēmas izolēšanas no spiediena avota ļauj nostabilizēties.

7.3.4.   Ventilācijas ejas no emisijas kontroles sistēmas uz atmosfēru ir jāatjauno ražošanas stāvoklī.

7.3.5.   Degvielas sistēmas spiedienam jānokrītas zem 100 mm H2O ne mazāk kā 30 sekundēs, bet ne ilgāk kā divās minūtēs.

7.3.6.   Pēc ražotāja pieprasījuma ventilācijas funkcionālo jaudu var parādīt ar ekvivalentu alternatīvu metodi. Ražotājs īpašo procedūru demonstrē tehniskajam dienestam tipa apstiprinājuma procedūras laikā.

7.4.   Izpūšanas tests

7.4.1.   Aprīkojumu, ar kuru var noteikt gaisa plūsmas ātrumu 1,0 litri minūtē, pievieno izpūšanas atverei un, pievienojot vārstu skalošanas ieplūdei, ir jāpievieno spiediena trauks ar pietiekamu tilpumu, lai radītu nelielu ietekmi uz skalošanas sistēmu, vai

7.4.2.   ražotājs var izmantot paša izvēlētu plūsmas mērierīci, ja tā ir pieņemama tipa apstiprinātājai iestādei.

7.4.3.   Transportlīdzekli darbina tā, lai var noteikt izpūšanas sistēmas konstrukcijas īpašības, kas varētu ierobežot izpūšanas darbību, un atzīmēt apstākļus.

7.4.4.   Kamēr motors darbojas šā pielikuma 7.4.3. punktā minētajās robežās, gaisa plūsmu nosaka ar:

7.4.4.1.   ierīci, kas norādīta šā pielikuma 7.4.1. punktā, ieslēdzot šo ierīci. Ir jānovēro spiediena samazinājums no atmosfēras spiediena līmeņa līdz līmenim, kas norāda, ka 1,0 litru tilpums gaisa ir ieplūdis iztvaikošanas emisiju kontroles sistēmā vienas minūtes laikā, vai

7.4.4.2.   ja izmanto alternatīvu plūsmas mērierīci, ir nosakāms rādījums, kas nav mazāks par 1,0 litriem minūtē.

7.4.4.3.   Pēc ražotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvu izpūšanas procedūru, ja šo procedūru var nodemonstrēt un to apstiprinājis tehniskais dienests tipa apstiprinājuma procedūras laikā.

7.5.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kura izsniegusi tipa apstiprinājumu, var jebkurā laikā pārbaudīt katrā ražotnē izmantotās atbilstības kontroles metodes.

7.5.1.   Inspektors no sērijas paņem pietiekami lielu paraugu.

7.5.2.   Inspektors drīkst testēt šos transportlīdzekļus, piemērojot šā pielikuma 7.1. punktu.

7.6.   Ja nav izpildītas šā pielikuma 7.5. punkta prasības, tipa apstiprinātāja iestāde nodrošina, lai tiktu veikti visi vajadzīgie pasākumi, lai iespējami drīz atjaunotu ražošanas atbilstību.

1. papildinājums

Iztvaikošanas emisiju testa aprīkojuma kalibrēšana

1.   KALIBRĒŠANAS BIEŽUMS UN METODES

1.1.   Visam aprīkojumam jābūt kalibrētam pirms tā sākotnējās izmantošanas un pēc tam cik bieži nepieciešams, un jebkurā gadījumā mēnesi pirms tipa apstiprināšanas testa. Izmantojamās kalibrēšanas metodes ir aprakstītas šajā papildinājumā.

1.2.   Parasti izmanto virkni temperatūru, kas norādītas vispirms. Kvadrātiekavās norādītās temperatūru virknes izmanto kā alternatīvu.

2.   KAMERAS KALIBRĒŠANA

2.1.   Kameras iekšējā tilpuma sākotnējā noteikšana

2.1.1.   Pirms sākotnējās izmantošanas iekšējo kameras tilpumu nosaka šādi:

Kameras iekšējos izmērus rūpīgi izmēra, ņemot vērā neregularitātes, tādas kā savienojumu balsti. Pēc šiem mērījumiem nosaka kameras iekšējo tilpumu.

Mainīga tilpuma kamerai iestata noteiktu tilpumu, kad kamera atrodas apkārtējā temperatūrā, kas ir 303 K (30 °C) [(302 K (29 °C)]. Šis nominālais tilpums ir atkārtojams ± 0,5 % robežās no paziņotās vērtības.

2.1.2.   Iekšējo neto tilpumu nosaka, atņemot 1,42 m3 no kameras iekšējā tilpuma. Lieluma 1,42 m3 vietā var izmantot testa transportlīdzekļa tilpumu ar atvērtu bagāžas nodalījumu un logiem.

2.1.3.   Kameru pārbauda, kā norādīts šī papildinājuma 2.3. punktā. Ja propāna masa neatbilst ievadītajai masai ar ± 2 % precizitāti, jāveic korektīvi pasākumi.

2.2.   Kameras fona noteikšana

Ar šo darbību nosaka, vai kamerā neietilpst materiāli, kas emitē ievērojamu ogļūdeņražu daudzumu. Testu veic, uzsākot ekspluatēt kameru, pēc jebkurām darbībām kamerā, kas var ietekmēt fona emisijas, un vismaz reizi gadā.

2.2.1.   Mainīga tilpuma kameras var izmantot fiksēta vai nefiksēta tilpuma konfigurācijā kā aprakstīts šī papildinājuma 2.1.1. punktā, apkārtējo temperatūru uztur 308 ± 2 K (35 ± 2 °C) [309 ± 2 K (36 ± 2 °C)] visa turpmāk minētā četru stundu perioda laikā.

2.2.2.   Nemainīga tilpuma kameras jāizmanto ar aizvērtām ieplūdes un izplūdes atverēm. Apkārtējā temperatūra ir jāuztur 308 K ± 2 K (35 ± 2 °C) [309 K ± 2 K (36 ± 2 °C) visa tālāk minētā četru stundu perioda laikā.

2.2.3.   Kameru var noslēgt, un jaucējventilatoru var izmantot līdz 12 stundām pirms 4 stundu fona paraugu ņemšanas uzsākšanas.

2.2.4.   Analizatoru (nepieciešamības gadījumā) kalibrē, noregulē uz nulli un iestata.

2.2.5.   Izvēdina kameru, līdz iegūst stabilu ogļūdeņražu rādījumu. Ieslēdz jaucējventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts.

2.2.6.   Hermētiski noslēdz kameru un izmēra ogļūdeņražu fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie nolasījumi CHCi, Pi, Ti, ko izmanto kameras fona koncentrācijas aprēķinā.

2.2.7.   Kameru atstāj neskartu ar ieslēgtu jaucējventilatoru uz četrām stundām.

2.2.8.   Pēc šī perioda beigām izmanto to pašu analizatoru, lai izmērītu ogļūdeņražu koncentrāciju kamerā. Izmēra arī temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie nolasījumi CHCf, Pf, Tf.

2.2.9.   Aprēķina ogļūdeņražu masas izmaiņas kamerā testa laikā saskaņā ar šī papildinājuma 2.4. punktu, un tās nedrīkst pārsniegt 0,05 g.

2.3.   Kameras kalibrēšanas un ogļūdeņražu saglabāšanās tests kamerā

Kalibrēšanas un ogļūdeņražu saglabāšanās tests kamerā paredz šī papildinājuma 2.1. punktā iepriekš minētā aprēķinātā tilpuma pārbaudi un iespējamas noplūdes ātruma mērījumus. Kameras noplūdes ātrumu nosaka, uzsākot ekspluatēt kameru, pēc jebkurām darbībām kamerā, kas var ietekmēt kameras viengabalainību, un pēc tam vismaz reizi mēnesī. Ja sešas secīgas ikmēneša saglabāšanās pārbaudes ir veiktas veiksmīgi, nepielietojot labošanas darbības, pēc tam, kamēr nav nepieciešami korekcijas pasākumi, kameras noplūdes ātrumu drīkst noteikt reizi ceturksnī.

2.3.1.   Kameru izvēdina, līdz iegūst stabilu ogļūdeņražu koncentrāciju. Ieslēdz jaucējventilatoru, ja tas vēl nav izdarīts. Ogļūdeņražu analizatoru noregulē uz nulli un nepieciešamības gadījumā kalibrē.

2.3.2.   Mainīga tilpuma kameras nostiprina nominālā tilpuma pozīcijā. Nemainīga tilpuma kamerām ieplūdes un izplūdes atveres aizver.

2.3.3.   Tad ieslēdz un sākotnējai temperatūrai 308 K (35 °C) [309 K (36 °C)] noregulē apkārtējās temperatūras kontroles sistēmu.

2.3.4.   Kad temperatūra kamerā ir stabila 308 K ± 2 K (35 ± 2 °C) [309 K ± 2 K (36 ± 2 °C)], kameru noslēdz un izmēra fona koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir sākotnējie nolasījumi CHCi, Pi, Ti, ko izmanto kameras kalibrēšanā.

2.3.5.   Kamerā ievada apmēram 4 gramus propāna. Propāna masu mēra ar precizitāti ± 2 % no izmērītās vērtības.

2.3.6.   Kameras saturam ļauj sajaukties piecas minūtes un tad izmēra ogļūdeņražu koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie nolasījumi CHCf, Pf, Tf, ko izmanto kameras kalibrēšanā, kā arī sākotnējie nolasījumi CHCi, Pi, Ti saglabāšanās pārbaudei.

2.3.7.   Ņemot vērā nolasījumus, kuri iegūti saskaņā ar šī papildinājuma 2.3.4. un 2.3.6. punktu, un 2.4. punktā minēto formulu, aprēķina propāna masu kamerā. Tā ir ± 2 % no propāna masas, kas izmērīta saskaņā ar šī papildinājuma 2.3.5. punktu.

2.3.8.   Mainīga tilpuma kamerām to nominālā tilpuma konfigurācijas stiprinājumus atbrīvo. Nemainīga tilpuma kamerām atver ieplūdes un izplūdes atveres.

2.3.9.   Tad 15 minūšu laikā pēc kameras noslēgšanas sāk variēt apkārtējo temperatūru 24 stundu periodā no 308 K (35 °C) atdzesējot līdz 293 K (20 °C) un atkal uzsildot līdz 308 K (35 °C) [no 308,6 K (35,6 °C) atdzesējot līdz 295,2 K (22,2 °C) un atkal uzsildot līdz 308,6 K (35,6 °C)] saskaņā ar grafiku [alternatīvo grafiku], kas noteikts šā pielikuma 2. papildinājumā. (Pielaides ir noteiktas šā pielikuma 5.7.1. punktā.)

2.3.10.   Pēc 24 stundu cikla pabeigšanas izmēra un reģistrē ogļūdeņražu galīgo koncentrāciju, temperatūru un barometrisko spiedienu. Šie ir galīgie nolasījumi CHCf, Pf, Tf ogļūdeņražu saglabāšanās pārbaudei.

2.3.11.   Tad, izmantojot šī papildinājuma 2.4. punktā minēto formulu, aprēķina ogļūdeņražu masu no nolasījumiem, kas minēti šī papildinājuma 2.3.6. un 2.3.10. punktā. Masa nedrīkst atšķirties par vairāk nekā 3 % no ogļūdeņražu masas, kas minēta šī papildinājuma 2.3.7. punktā.

2.4.   Aprēķini

Aprēķinu, lai noskaidrotu ogļūdeņražu neto masas izmaiņas kamerā, izmanto, lai noteiktu kameras ogļūdeņražu fona koncentrāciju un noplūdes ātrumu. Sākotnējos un galīgos ogļūdeņražu koncentrācijas, temperatūras un barometriskā spiediena nolasījumus izmanto šādā formulā, lai aprēķinātu masas izmaiņas.

Formula

kur:

| MHC | = | ogļūdeņražu masa gramos, |
| --- | --- | --- |
| MHC,out | = | tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas izplūst no kameras, ja diennakts testam izmanto nemainīga tilpuma kameru, |
| MHC,i | = | tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas ieplūst kamerā, ja diennakts emisiju testam izmanto nemainīga tilpuma kameru, |
| CHC | = | ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm ogleklim)
  (Piezīme: ppm ogleklim = ppm propānam x 3)), |
| V | = | kameras tilpums kubikmetros, |
| T | = | apkārtējā temperatūra kamerā (K), |
| P | = | barometriskais spiediens (kPa), |
| K | = | 17,6; |

MHC

=

ogļūdeņražu masa gramos,

MHC,out

=

tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas izplūst no kameras, ja diennakts testam izmanto nemainīga tilpuma kameru,

MHC,i

=

tā ogļūdeņraža masa (gramos), kas ieplūst kamerā, ja diennakts emisiju testam izmanto nemainīga tilpuma kameru,

CHC

=

ogļūdeņražu koncentrācija kamerā (ppm ogleklim)

(Piezīme: ppm ogleklim = ppm propānam x 3)),

V

=

kameras tilpums kubikmetros,

T

=

apkārtējā temperatūra kamerā (K),

P

=

barometriskais spiediens (kPa),

K

=

17,6;

kur:

| i | ir sākotnējais nolasījums, |
| --- | --- |
| f | ir beigu nolasījums. |

i

ir sākotnējais nolasījums,

f

ir beigu nolasījums.

3.   FID OGĻŪDEŅRAŽU ANALIZATORA PĀRBAUDE

3.1.   Detektora reakcijas optimizēšana

FID noregulē saskaņā ar instrumenta ražotāja norādījumiem. Lai optimizētu reakciju visvairāk izmantojamā darbības diapazonā, izmanto propāna piedevu gaisā.

3.2.   HC analizatora kalibrēšana

Analizatoru kalibrē, izmantojot propāna piedevu gaisā un attīrītu sintētisku gaisu. Skatīt šo noteikumu 4.a pielikuma 3. papildinājuma 3.2. punktu.

Nosaka kalibrācijas līkni kā aprakstīts šā pielikuma 4.1.–4.5. punktā.

3.3.   Skābekļa mijietekmes pārbaude un ieteicamās robežvērtības

Ietekmes koeficients (Rf) noteiktam ogļūdeņradim ir FID C1 nolasījuma attiecība pret gāzes cilindra koncentrāciju, izteiktu kā ppm C1. Testa gāzes koncentrācijas līmenim jābūt tādam, lai dotu reakciju aptuveni 80 % no pilnas skalas darbības diapazonā. Koncentrācijai jābūt zināmai ar precizitāti ± 2 % saskaņā ar gravimetrisko standartu, kas izteikts ar tilpumu. Turklāt gāzes cilindram jābūt iepriekš sagatavotam 24 stundas temperatūrā starp 293 un 303 K (20 un 30 °C).

Ietekmes koeficientus nosaka, uzsākot analizatora ekspluatāciju un pēc ilgāka darbības laika. Izmantojamā testa gāze ir propāns, kas līdzsvarots ar attīrītu gaisu, lai iegūtu ietekmes koeficientu 1,00.

Skābekļa ietekmes pārbaudei izmantojamā testa gāze un ieteicamais reakcijas koeficients ir šāds:

| propānam un slāpeklim: | 0,95 £ Rf £ 1,05. |
| --- | --- |

propānam un slāpeklim:

0,95 £ Rf £ 1,05.

4.   OGĻŪDEŅRAŽU ANALIZATORA KALIBRĒŠANA

Katru parasti izmantojamu darbības diapazonu kalibrē, izmantojot šādu procedūru.

4.1.   Analizatora kalibrēšanas līkni izveido vismaz no pieciem kalibrēšanas punktiem, kas darbības diapazonā ir izvietoti iespējami vienmērīgi. Augstākās koncentrācijas kalibrēšanas gāzes nominālā koncentrācija nedrīkst būt mazāka par 80 % no pilnas skalas.

4.2.   Kalibrēšanas līkni izrēķina ar mazāko kvadrātu metodi. Ja iegūtā polinoma pakāpe ir lielāka par trīs, kalibrēšanas punktu skaitam ir jābūt vismaz vienādam ar polinoma pakāpi, kam pieskaitīts divi.

4.3.   Kalibrēšanas līkne no katras kalibrēšanas gāzes nominālās vērtības nedrīkst atšķirties par vairāk kā 2 %.

4.4.   Izmantojot šī papildinājuma 3.2. punktā aprakstīto darbību rezultātā iegūto polinomu vērtības, sastāda tabulu ar norādīto nolasījumu attiecību pret reālo koncentrāciju pa posmiem, kas nepārsniedz 1 % no pilnas skalas. To veic katram kalibrētajam analizatora diapazonam. Tabulā ietver arī citus attiecīgus datus, jo īpaši:

| a) | kalibrēšanas datums, posms un nulles potenciometra nolasījumi (ja piemēro); |
| --- | --- |

a)

kalibrēšanas datums, posms un nulles potenciometra nolasījumi (ja piemēro);

| b) | nominālā skala; |
| --- | --- |

b)

nominālā skala;

| c) | dati par katru izmantoto kalibrēšanas gāzi; |
| --- | --- |

c)

dati par katru izmantoto kalibrēšanas gāzi;

| d) | katras izmantotās kalibrēšanas gāzes faktiskā un norādītā vērtība līdz ar procentuālajām atšķirībām; |
| --- | --- |

d)

katras izmantotās kalibrēšanas gāzes faktiskā un norādītā vērtība līdz ar procentuālajām atšķirībām;

| e) | FID degviela un tips; |
| --- | --- |

e)

FID degviela un tips;

| f) | FID gaisa spiediens. |
| --- | --- |

f)

FID gaisa spiediens.

4.5.   Ja tehniskajam dienestam var pierādīt, ka ar alternatīvu tehnoloģiju (piem., dators, elektroniski regulēta diapazonu pārslēgšana utt.) var dot līdzvērtīgu precizitāti, tad var izmantot šīs alternatīvas.

2. papildinājums

| Diennakts apkārtējās temperatūras profils kameras kalibrēšanai un diennakts emisiju testam | Alternatīvs diennakts apkārtējās temperatūras profils kameras kalibrēšanai saskaņā ar 7. pielikuma 1. papildinājuma 1.2. un 2.3.9. punktu |
| --- | --- |
| Laiks (stundas) | Temperatūra
  (°Ci) | Laiks (stundas) | Temperatūra
  (°Ci) |
| Kalibrēšana | Tests |
| 13 | 0/24 | 20,0 | 0 | 35,6 |
| 14 | 1 | 20,2 | 1 | 35,3 |
| 15 | 2 | 20,5 | 2 | 34,5 |
| 16 | 3 | 21,2 | 3 | 33,2 |
| 17 | 4 | 23,1 | 4 | 31,4 |
| 18 | 5 | 25,1 | 5 | 29,7 |
| 19 | 6 | 27,2 | 6 | 28,2 |
| 20 | 7 | 29,8 | 7 | 27,2 |
| 21 | 8 | 31,8 | 8 | 26,1 |
| 22 | 9 | 33,3 | 9 | 25,1 |
| 23 | 10 | 34,4 | 10 | 24,3 |
| 24/0 | 11 | 35,0 | 11 | 23,7 |
| 1 | 12 | 34,7 | 12 | 23,3 |
| 2 | 13 | 33,8 | 13 | 22,9 |
| 3 | 14 | 32,0 | 14 | 22,6 |
| 4 | 15 | 30,0 | 15 | 22,2 |
| 5 | 16 | 28,4 | 16 | 22,5 |
| 6 | 17 | 26,9 | 17 | 24,2 |
| 7 | 18 | 25,2 | 18 | 26,8 |
| 8 | 19 | 24,0 | 19 | 29,6 |
| 9 | 20 | 23,0 | 20 | 31,9 |
| 10 | 21 | 22,0 | 21 | 33,9 |
| 11 | 22 | 20,8 | 22 | 35,1 |
| 12 | 23 | 20,2 | 23 | 3,4 |
| | | | 24 | 35,6 |

Diennakts apkārtējās temperatūras profils kameras kalibrēšanai un diennakts emisiju testam

Alternatīvs diennakts apkārtējās temperatūras profils kameras kalibrēšanai saskaņā ar 7. pielikuma 1. papildinājuma 1.2. un 2.3.9. punktu

Laiks (stundas)

Temperatūra

(°Ci)

Laiks (stundas)

Temperatūra

(°Ci)

Kalibrēšana

Tests

13

0/24

20,0

0

35,6

14

1

20,2

1

35,3

15

2

20,5

2

34,5

16

3

21,2

3

33,2

17

4

23,1

4

31,4

18

5

25,1

5

29,7

19

6

27,2

6

28,2

20

7

29,8

7

27,2

21

8

31,8

8

26,1

22

9

33,3

9

25,1

23

10

34,4

10

24,3

24/0

11

35,0

11

23,7

1

12

34,7

12

23,3

2

13

33,8

13

22,9

3

14

32,0

14

22,6

4

15

30,0

15

22,2

5

16

28,4

16

22,5

6

17

26,9

17

24,2

7

18

25,2

18

26,8

8

19

24,0

19

29,6

9

20

23,0

20

31,9

10

21

22,0

21

33,9

11

22

20,8

22

35,1

12

23

20,2

23

3,4

24

35,6

---

8. PIELIKUMS

VI TIPA TESTS

(Oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu vidējās izplūdes gāzu emisijas tests pēc aukstās iedarbināšanas zemā apkārtējā temperatūrā)

1.   IEVADS

Šis pielikums attiecas tikai uz transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes motoriem. Tajā aprakstīts nepieciešamais aprīkojums un procedūra VI tipa testam, kas paredzēts šo noteikumu 5.3.5 punktā, lai pārbaudītu oglekļa monoksīda un ogļūdeņražu emisijas zemā apkārtējā temperatūrā. Šajos noteikumos ir ietverti šādi jautājumi:

| a) | prasības aprīkojumam; |
| --- | --- |

a)

prasības aprīkojumam;

| b) | testa apstākļi; |
| --- | --- |

b)

testa apstākļi;

| c) | testa procedūras un datu prasības. |
| --- | --- |

c)

testa procedūras un datu prasības.

2.   TESTA APRĪKOJUMS

2.1.   Kopsavilkums

2.1.1.   Šajā nodaļa ir veltīta par nepieciešamajam aprīkojumam zemas apkārtējās temperatūras izplūdes gāzu emisiju testam dzirksteļaizdedzes transportlīdzekļiem. Nepieciešamais aprīkojums un specifikācijas ir ekvivalentas prasībām I tipa testam, kā paredzēts šo noteikumu 4.a pielikumā ar papildinājumiem, ja nav noteiktas īpašas prasības VI tipa testam. Šā pielikuma 2.2.–2.6. punktā aprakstītas VI tipa zemas apkārtējās temperatūras testam piemērojamās novirzes.

2.2.   Šasijas dinamometrs

2.2.1.   Piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 1. papildinājuma prasības. Dinamometru noregulē, lai imitētu transportlīdzekļu ekspluatāciju uz ceļa pie temperatūras 266 K (– 7 °C). Šādu regulējumu pamato ar to, ka ir noteikts ceļa slodzes profils pie 266 K (– 7 °C). Alternatīvi saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 7. papildinājumu noteikto braukšanas pretestību var koriģēt, ņemot vērā brīvskrējiena laika samazinājumu par 10 %. Tehniskais dienests var apstiprināt citas braukšanas pretestības noteikšanas metodes.

2.2.2.   Dinamometra kalibrēšanai piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 1. papildinājuma noteikumus.

2.3.   Paraugu ņemšanas sistēma

2.3.1.   Piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 2. un 3. papildinājuma prasības.

2.4.   Analītiskais aprīkojums

2.4.1.   Piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 3. papildinājuma prasības, bet tikai oglekļa monoksīda, oglekļa dioksīda un kopējo ogļūdeņražu testam.

2.4.2.   Analītiskā aprīkojuma kalibrēšanai piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma prasības.

2.5.   Gāzes

2.5.1.   Ja vajadzīgs, piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 3. papildinājuma 3. punkta prasības.

2.6.   Papildu aprīkojums

2.6.1.   Tilpuma, temperatūras, spiediena un mitruma mērīšanai izmantotajam aprīkojumam piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 4.6. punkta prasības.

3.   TESTA SECĪBA UN DEGVIELA

3.1.   Vispārīgas prasības

3.1.1.   Testa secībā A8/1. attēlā ir parādīti soļi, kādos transportlīdzeklim veic VI tipa testa procedūras. Apkārtējai temperatūrai, kādā atrodas testa transportlīdzeklis, vidēji ir jābūt: 266 K (– 7 °C) ± 3 K, un tā nedrīkst būt zemāka par 260 K (– 13 °C) vai pārsniegt 272 K (– 1 °C).

Temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (– 10 °C) vai pārsniegt 269 K (– 4 °C) ilgāk par trim secīgām minūtēm.

3.1.2.   Testa telpas temperatūru, ko uzrauga testa laikā, mēra pie dzesēšanas ventilatora izplūdes (šā pielikuma 5.2.1. punkts). Protokolētajai apkārtējai temperatūrai ir jābūt vidējai aritmētiskajai vērtībai no testa kameras temperatūras, kas izmērīta ar pastāvīgu intervālu, kas nav ilgāks par vienu minūti.

3.2.   Testa procedūra

Pirmās daļas pilsētas braukšanas cikls saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/1. attēlu sastāv no četriem parastiem pilsētas braukšanas cikliem, kas kopā veido pilnīgu pirmās daļas ciklu.

3.2.1.   Motora iedarbināšana, paraugu ņemšanas uzsākšana un pirmā cikla norise ir saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 1. tabulu un A4a/1. attēlu.

3.3.   Sagatavošanās testam

3.3.1.   Testa transportlīdzeklim piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 3.2. punkta prasības. Ekvivalentās inerces masas iestatīšanai uz dinamometra piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 6.2.1. punkta prasības.

A8/1. attēls

Zemas apkārtējās temperatūras testa procedūra

3.4.   Testa degviela

3.4.1.   Testa degviela atbilst šo noteikumu 10. pielikuma 2. punktā norādītajām specifikācijām.

4.   TRANSPORTLĪDZEKĻA IEPRIEKŠĒJA SAGATAVOŠANA

4.1.   Kopsavilkums

4.1.1.   Lai nodrošinātu reproducējamus emisiju testus, testa transportlīdzekli sagatavo vienotā veidā. Sagatavošana sastāv no sagatavošanas brauciena uz šasijas dinamometra, kam seko izgarošanas periods pirms emisiju testa saskaņā ar šā pielikuma 4.3. punktu.

4.2.   Sagatavošana

4.2.1.   Degvielas tvertni piepilda ar noteikto testa degvielu. Ja degvielas tvertnē esošā degviela neatbilst šā pielikuma 3.4.1. punktā minētajām prasībām, esošo degvielu pirms degvielas uzpildes nolej. Testa degvielas temperatūrai ir jābūt zemākai par vai vienādai ar 289 K (+ 16 °C). Veicot iepriekšminētās darbības izgarošanas emisiju kontroles sistēmu nedrīkst pārmērīgi izpūst vai pārmērīgi noslogot.

4.2.2.   Transportlīdzekli pārvieto uz testa kameru un novieto uz šasijas dinamometra.

4.2.3.   Iepriekšēja sagatavošana sastāv no viena pilna braukšanas cikla, pirmās un otrās daļas, saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/1. un A4a/2. tabulu un A4a/1. attēlu. Pēc ražotāja pieprasījuma transportlīdzekļus ar dzirksteļaizdedzes motoru var sagatavot ar vienu pirmās daļas un diviem otrā daļas braukšanas cikliem.

4.2.4.   Sagatavošanas laikā pārbaudes kameras temperatūrai ir jāpaliek nosacīti pastāvīgai, un tā nedrīkst pārsniegt 303 K (30 °C)

4.2.5.   Piedziņas riteņu riepu spiedienu noregulē saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 6.2.3. punkta prasībām.

4.2.6.   Motoru izslēdz desmit minūšu laikā pēc sagatavošanas pabeigšanas.

4.2.7.   Ja ražotājs to pieprasa un tehniskais dienests apstiprina, izņēmuma gadījumos var atļaut papildu sagatavošanu. Tehniskais dienests drīkst arī izvēlēties veikt papildu sagatavošanu. Papildu iepriekšēja sagatavošana sastāv no viena vai vairākiem pirmās daļas cikla braukšanas grafikiem, kā paredzēts šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/1. tabulā un A4a/1. attēlā. Šādas papildu sagatavošanas ilgums ir jāreģistrē testa protokolā.

4.3.   Izgarošanas metodes

4.3.1.   Vienu no šādām divām metodēm, kas jāizvēlas ražotājam, izmanto, lai stabilizētu transportlīdzekli pirms emisiju testa.

4.3.2.   Standarta metode

Transportlīdzekli uzglabā ne mazāk kā 12 stundas un ne ilgāk kā 36 stundas pirms zemas apkārtējās temperatūras izplūdes gāzu emisiju testa. Apkārtējā temperatūra (sausais termometrs) šī perioda laikā ir jāsaglabā vidēji:

266 K (– 7 °C) ± 3 K katras šī perioda stundas laikā, un tā nedrīkst būt zemāka par 260 K (– 13 °C) un augstāka par 272 K (– 1 °C). Bez tam temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (– 10 °C) un augstāka par 269 K (– 4 °C) ilgāk par trim secīgām minūtēm.

4.3.3.   Piespiedu atdzesēšanas metode

Transportlīdzeklis pirms zemas apkārtējās temperatūras izplūdes gāzu emisiju testa ir jāuzglabā ne ilgāk par 36 stundām.

4.3.3.1.   Transportlīdzekli šajā laikā nedrīkst uzglabāt temperatūrā, kas pārsniedz 303 K (30 °C).

4.3.3.2.   Transportlīdzekļa dzesēšanu var veikt ar piespiedu atdzesēšanas metodi līdz testa temperatūrai. Ja atdzesēšanu pastiprina ar ventilatoriem, tos novieto vertikālā stāvoklī tā, lai sasniegtu maksimālu plūsmu un motora dzesēšanu un nevis tvertnes dzesēšanu. Ventilatorus nedrīkst novietot zem transportlīdzekļa.

4.3.3.3.   Apkārtējo temperatūru stingri kontrolē tikai pēc tam, kad transportlīdzeklis ir atdzesēts līdz 266 K (– 7 °C) ± 2 K, kā noteikts ar reprezentatīvu visas eļļas temperatūru.

Reprezentatīva visas eļļas temperatūra ir eļļas temperatūra, ko mēra tuvu eļļas tvertnes vidum, nevis eļļas tvertnes augšpusē vai apakšā. Ja kontrolē divas vai vairākas vietas eļļā, tām visām ir jāatbilst temperatūras prasībām.

4.3.3.4.   Pēc tam, kad transportlīdzeklis ir atdzesēts līdz 266 K (– 7 °C) ± 2 K, to pirms zemas apkārtējās temperatūras izplūdes gāzu emisijas testa uzglabā vismaz vienu stundu. Apkārtējā temperatūra (sausam gaisam) šā perioda laikā ir vidēji 266 K (– 7 °C) ± 3 K, un tā nedrīkst būt zemāka par 260 K (– 13 °C), ne arī pārsniegt 272 K (– 1 °C).

Bez tam temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (– 10 °C) vai pārsniegt 269 K (– 4 °C) ilgāk par trim secīgām minūtēm.

4.3.4.   Ja transportlīdzeklis ir nostabilizēts pie 266 K (– 7 °C) citā vietā, un to caur siltu telpu pārvieto uz testa kameru, transportlīdzekli atkārtoti stabilizē testa kamerā vismaz sešas reizes ilgāku laiku, nekā tas atradās siltākā temperatūrā. Apkārtējā temperatūra (sausam gaisam) šā perioda laikā ir vidēji 266 K (– 7 °C) ± 3 K, un tā nedrīkst būt zemāka par 260 K (– 13 °C), ne arī pārsniegt 272 K (– 1 °C).

Bez tam temperatūra nedrīkst būt zemāka par 263 K (– 10 °C) vai pārsniegt 269 K (– 4 °C) ilgāk par trim secīgām minūtēm.

5.   DINAMOMETRA PROCEDŪRA

5.1.   Kopsavilkums

5.1.1.   Emisijas paraugu ņemšanu veic testa procedūrā, kas sastāv no pirmās daļas cikla (šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/1. tabula un A4a/1. attēls). Pilnīgs zemas apkārtējās temperatūras tests, kas kopā ilgst 780 sekundes, sastāv no motora palaišanas, tūlītējas paraugu ņemšanas, pirmās daļas cikla darbības un motora izslēgšanas. Izplūdes gāzu emisijas atšķaida ar apkārtējo gaisu un analīzēm ievāc proporcionālu paraugu. Maisā savāktās izplūdes gāzes analizē attiecībā uz ogļūdeņražiem, oglekļa monoksīdu un oglekļa dioksīdu. Paralēlu atšķaidīšanas gaisa paraugu līdzīgā veidā analizē attiecībā uz oglekļa monoksīdu, kopējiem ogļūdeņražiem un oglekļa dioksīdu.

5.2.   Dinamometra darbība

5.2.1.   Dzesēšanas ventilators

5.2.1.1.   Dzesēšanas ventilatoru novieto tā, lai dzesēšanas gaiss ir pienācīgi novirzīts uz radiatoru (ūdens dzesēšana), uz gaisa ieplūdi (gaisa dzesēšana) un uz transportlīdzekli.

5.2.1.2.   Transportlīdzekļiem, kuriem motors atrodas priekšpusē, ventilatoru novieto transportlīdzekļa priekšā 300 mm attālumā no tā. Transportlīdzekļiem, kuriem motors atrodas pakaļgalā, vai ja iepriekšminētie noteikumi nav praktiski, dzesēšanas ventilatoru novieto tā, lai transportlīdzekļa dzesēšanai ir nodrošināta pietiekami liela gaisa plūsma.

5.2.1.3.   Ventilatora ātrums ir tāds, lai darbības diapazonā no 10 km/h līdz vismaz 50 km/h gaisa lineārais ātrums pie ventilatora izplūdes būtu ± 5 km/h robežās no attiecīgā ruļļa ātruma. Izvēlētajam ventilatoram ir jābūt šādām īpašībām:

| a) | laukums: vismaz 0,2 m2; |
| --- | --- |

a)

laukums: vismaz 0,2 m2;

| b) | apakšējās malas augstums virs zemes: apmēram 20 cm. |
| --- | --- |

b)

apakšējās malas augstums virs zemes: apmēram 20 cm.

Kā alternatīvs variants, ventilatora ātrumam jābūt vismaz 6 m/s (21,6 km/h). Pēc ražotāja pieprasījuma attiecībā uz īpašiem transportlīdzekļiem (piemēram, furgoni, apvidus transportlīdzekļi), dzesēšanas ventilatora augstumu var mainīt.

5.2.1.4.   Izmanto transportlīdzekļa ātrumu, kā izmērīts uz dinamometra ruļļa(-iem) (šo noteikumu 4.a pielikuma 1. papildinājuma 1.2.6. punkts).

5.2.2.   Rezervēts

5.2.3.   Ja nepieciešams noteikt, kā vislabāk darbināt paātrinājuma un bremžu vadības ierīci, lai sasniegtu ciklu, kas tuvināts teorētiskajam ciklam noteiktajās robežās, var veikt iepriekšējus testa ciklus, vai arī ļaut veikt paraugu ņemšanas sistēmas korekcijas. Šādu braukšanu veic pirms “sākuma” saskaņā ar A8/1. attēlu.

5.2.4.   Gaisa mitrumu uztur pietiekami zemu, lai novērstu kondensēšanos uz dinamometra ruļļiem.

5.2.5.   Dinamometru saskaņā ar tā ražotāja ieteikumiem pienācīgi uzsilda, izmantojot procedūras vai kontroles metodes, kas nodrošina atlikušo berzes jaudas stabilitāti.

5.2.6.   Laiks starp dinamometra uzsildīšanu un emisiju testa sākumu nedrīkst būt ilgāks par 10 minūtēm, ja dinamometra gultņi netiek sildīti neatkarīgi. Ja dinamometra gultņi tiek sildīti neatkarīgi, emisiju tests jāsāk ne vēlāk kā 20 minūtes pēc dinamometra uzsildīšanas.

5.2.7.   Ja dinamometra jauda ir jāregulē manuāli, to iestata vienas stundas laikā pirms izplūdes gāzu emisiju testa fāzes. Veicot regulēšanu, nedrīkst izmantot testa transportlīdzekli. Dinamometru, kuros izmanto automātisku jaudas iestatījuma izvēles kontroli, var noregulēt jebkurā laikā pirms emisiju testa sākuma.

5.2.8.   Pirms emisijas testa braukšanas grafika sākšanas testa telpas temperatūra ir 266 K (– 7 °C) ± 2 K, kas mērīta dzesēšanas ventilatora gaisa plūsmā ne vairāk kā 1,5 m attālumā no transportlīdzekļa.

5.2.9.   Transportlīdzekļa darbināšanas laikā sildīšanas un atkausēšanas ierīces izslēdz.

5.2.10.   Kopējo braukšanas attālumu vai ruļļu apgriezienus mēra un reģistrē.

5.2.11.   Četru riteņu piedziņas transportlīdzekļus testē divu riteņu piedziņas darbības režīmā. Kopējās dinamometra iestatījuma jaudas uz ceļa noteikšanu veic, transportlīdzeklim darbojoties galvenajā paredzētajā braukšanas režīmā

5.3.   Testa veikšana

5.3.1.   Šo noteikumu 4.a pielikuma 6.4. punkta noteikumus, izņemot 6.4.1.2. punktu, piemēro motora iedarbināšanai, testa veikšanai un emisijas paraugu ņemšanai. Paraugu ņemšu sāk pirms motora palaišanas procedūras vai tās laikā un pabeidz pirmās daļas pēdējā parastā cikla galīgā tukšgaitas perioda beigās (pilsētas braukšanas cikls) pēc 780 sekundēm.

Pirmo braukšanas ciklu sāk ar 11 sekunžu ilgu tukšgaitas periodu, tiklīdz ir palaists motors.

5.3.2.   Paņemto emisijas paraugu analīzei piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 6.5. punkta prasības, izņemot 6.5.2. punktu. Veicot izplūdes gāzu paraugu analīzes, tehniskajam dienestam ir jāizvairās no ūdens tvaiku kondensēšanās rašanās izplūdes gāzes paraugu ņemšanas maisos.

5.3.3.   Attiecībā uz emisijas masas aprēķināšanu piemēro šo noteikumu 4.a pielikuma 6.6. punkta prasības.

6.   CITAS PRASĪBAS

6.1.   Iracionāla emisiju kontroles stratēģija

6.1.1.   Jebkādu iracionālu emisiju kontroles stratēģiju, kas samazina emisijas kontroles sistēmas efektivitāti normālos darbības apstākļos zemas temperatūras braukšanā, ciktāl tā nav ietverta standartizētajos emisiju testos, var uzskatīt par manipulācijas ierīci.

---

9. PIELIKUMS

V TIPA TESTS

(Izturības testa apraksts piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīguma pārbaudei)

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā ir aprakstīts tests tādu piesārņojuma kontroles iekārtu ilglaicīguma pārbaudei, kuras uzstādītas transportlīdzekļiem ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes motoru. Atbilstību ilglaicīguma prasībām pierāda, izmantojot vienu no 1.2., 1.3. un 1.4. punktā izklāstītajām trim iespējām.

1.2.   Visa transportlīdzekļa ilglaicīguma tests ir vecināšanas tests 160 000 km. To veic testa trasē, pa ceļu vai uz šasijas dinamometra.

1.3.   Ražotājs var izvēlēties izmantot vecināšanas stendā ilglaicīguma testu. Tehniskās prasības šim testam ir izklāstītas šā pielikuma 2.2. punktā.

1.4.   Kā alternatīvu ilglaicīguma testēšanai ražotājs var izvēlēties piemērot šo noteikumu 5.3.6.2. punkta 3. tabulā sniegtos attiecīgos pasliktināšanās koeficientus.

1.5.   Pēc ražotāja pieprasījuma tehniskais dienests var veikt I tipa testu, pirms pabeigts visa transportlīdzekļa tests vai vecināšanas stendā ilglaicīguma tests, izmantojot šo noteikumu 5.3.6.2. punkta 3. tabulā sniegtos attiecīgos pasliktināšanās koeficientus. Pēc tam, kad pabeigts visa transportlīdzekļa tests vai vecināšanas stendā ilglaicīguma tests, tehniskais dienests var grozīt tipa apstiprinājuma rezultātus, kas reģistrēti šo noteikumu 2. pielikumā, aizstājot iepriekš minētajā tabulā norādītos attiecīgos pasliktināšanās koeficientus ar koeficientiem, kuri izmērīti visa transportlīdzekļa testā vai vecināšanas stendā ilglaicīguma testā.

1.6.   Pasliktināšanās koeficientus nosaka, izmantojot vai nu šā pielikuma 1.2. un 1.3. punktā noteiktās procedūras, vai arī šā pielikuma 1.4. punkta tabulā minētās pieņemtās vērtības. Pasliktināšanās koeficientus izmanto, lai noteiktu atbilstību prasībām par atbilstīgām emisijas maksimālajām vērtībām transportlīdzekļa lietderīgās izmantošanas laikā, kuras paredzētas šo noteikumu 5.3.1.4. punktā 1. tabulā.

2.   TEHNISKĀS PRASĪBAS

2.1.   Kā alternatīvu 6.1. punktā aprakstītajam darbības ciklam visa transportlīdzekļa ilglaicīguma testam transportlīdzekļa ražotājs var izmantot šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstīto ceļa standartciklu (SCR). Šo testa ciklu veic, līdz transportlīdzeklis veicis vismaz 160 000 km.

2.2.   Vecināšanas stendā ilglaicīguma tests

2.2.1.   Papildus šā pielikuma 1.3. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām attiecībā uz vecināšanas stendā ilglaicīguma testu piemēro arī šajā 2. punktā noteiktās tehniskās prasības.

Testā izmantojamā degviela ir tāda, kā noteikts šā pielikuma 4. punktā.

2.3.   Vecināšanas stendā ilglaicīguma testam jābūt piemērotam attiecīgajam motora tipam, kā sīki aprakstīts šā pielikuma 2.3.1 un 2.3.2. punktā.

2.3.1.   Transportlīdzekļi ar dzirksteļaizdedzes motoru

2.3.1.1.   Transportlīdzekļiem (ieskaitot hibrīdus transportlīdzekļus) ar dzirksteļaizdedzes motoru, kuros kā galveno pēcapstrādes emisiju kontroles iekārtu izmanto katalizatoru, piemēro šādu procedūru vecināšanai stendā.

Stendā veicamai vecināšanas procedūrai katalizatora vecināšanas stendā ir jāuzstāda katalizatora un skābekļa devēju sistēma.

Vecināšanu stendā veic pēc stenda standartcikla (SBC) laikposmā, ko aprēķina saskaņā ar vecināšanas laika stendā (BAT) vienādojumu. BAT vienādojumam kā ievades dati nepieciešami katalizatora dati par laiku pie noteiktas temperatūras, kas mērīti šā pielikuma 3. papildinājumā aprakstītajā ceļa standartciklā (SCR).

2.3.1.2.   Stenda standartcikls (SBC). Katalizatora standartvecināšanu stendā veic saskaņā ar SBC. SBC veic laikposmā, ko aprēķina saskaņā ar BAT vienādojumu. SBC ir aprakstīts šā pielikuma 1. papildinājumā.

2.3.1.3.   Katalizatora dati par laiku pie noteiktas temperatūras. Katalizatora temperatūru mēra vismaz divos pilnos SCR ciklos, kā aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājumā.

Katalizatora temperatūru mēra augstākās temperatūras punktā testa transportlīdzekļa karstākajā katalizatorā. Alternatīvi temperatūru var mērīt citā punktā, ja vien to, izmantojot kompetentu inženiertehnisko spriedumu, koriģē tā, lai tiktu iegūta temperatūra, ko mēra karstākajā punktā.

Katalizatora temperatūru mēra ar frekvenci, kas ir vismaz viens hercs (viens mērījums sekundē).

Izmērītos katalizatora temperatūras rezultātus attēlo histogrammā, grupējot temperatūru pa ne vairāk kā 25 °C.

2.3.1.4.   Vecināšanas laiks stendā. Vecināšanas laiku stendā aprēķina, izmantojot vecināšanas laika stendā (BAT) vienādojumu:

te attiecībā uz temperatūras grupu = th e((R/Tr)-(R/Tv))

kopējais te = te summa visās temperatūras grupās

vecināšanas laiks stendā = A (kopējais te),

kur:

| A | = | 1.1 | Ar šo vērtību koriģē katalizatora vecināšanas laiku, lai ņemtu vērā tādu nolietošanos, kuru izraisa cēloņi, kas nav katalizatora termiska novecošana |
| --- | --- | --- | --- |

A

=

1.1

Ar šo vērtību koriģē katalizatora vecināšanas laiku, lai ņemtu vērā tādu nolietošanos, kuru izraisa cēloņi, kas nav katalizatora termiska novecošana

R

=

katalizatora termiskā reakcija = 17 500

th

=

laiks (stundās), kas izmērīts noteiktā temperatūras intervālā transportlīdzekļa katalizatora temperatūras histogrammā un ko koriģē, pamatojoties uz pilno lietderīgo izmantošanas laiku, piemēram, ja histogrammā attēloti 400 km un lietderīgais izmantošanas laiks ir 160 000 km, tad visus histogrammas laika ierakstus reizina ar 400 (160 000/400).

Kopējais te

=

ekvivalentais laiks (stundās) katalizatora vecināšanai pie temperatūras Tr katalizatora vecināšanas stendā, izmantojot katalizatora vecināšanas ciklu, lai radītu tādu pašu pasliktinājumu, kāds katalizatoram ir dēļ termiskās deaktivācijas pie vairāk nekā 160 000 km.

te intervālam

=

ekvivalentais laiks (stundās) katalizatora vecināšanai pie temperatūras Tr katalizatora vecināšanas stendā, izmantojot katalizatora vecināšanas ciklu, lai radītu tādu pašu pasliktinājumu, kāds katalizatoram ir dēļ termiskās deaktivācijas temperatūras intervālā Tv pie vairāk nekā 160 000 km.

Tr

=

katalizatora faktiskā standarttemperatūra (K) stendā vecināšanas ciklā. Faktiskā temperatūra ir konstanta temperatūra, kas radītu tādu pašu novecošanu kā dažādās temperatūras, kādas ir vecināšanas stendā laikā.

Tv

=

viduspunkta temperatūra (K), kāda ir temperatūras intervālam transportlīdzekļa ceļa katalizatora temperatūras histogrammā.

2.3.1.5.   Faktiskā standarttemperatūra SBC. Faktisko standarttemperatūru testa standartciklā (SBC) nosaka konkrētajai katalizatora sistēmas konstrukcijai un konkrētajam vecināšanas stendam, ko izmantos, izmantojot šādās procedūras:

| a) | izmēra datus par laiku pie noteiktas temperatūras katalizatora sistēmā katalizatora vecināšanas stendā saskaņā ar SBC. Katalizatora temperatūru mēra augstākās temperatūras punktā karstākajam katalizatoram sistēmā. Alternatīvi temperatūru var mērīt citā punktā, ja vien to koriģē tā, ka tiek iegūta temperatūra, ko mēra karstākajā punktā.
  Katalizatora temperatūru mēra ar minimālo frekvenci viens hercs (viens mērījums sekundē), vismaz 20 minūtes vecināšanā stendā. Izmērītos katalizatora temperatūras rezultātus attēlo histogrammā, grupējot temperatūru pa ne vairāk kā 10 °C. |
| --- | --- |

a)

izmēra datus par laiku pie noteiktas temperatūras katalizatora sistēmā katalizatora vecināšanas stendā saskaņā ar SBC. Katalizatora temperatūru mēra augstākās temperatūras punktā karstākajam katalizatoram sistēmā. Alternatīvi temperatūru var mērīt citā punktā, ja vien to koriģē tā, ka tiek iegūta temperatūra, ko mēra karstākajā punktā.

Katalizatora temperatūru mēra ar minimālo frekvenci viens hercs (viens mērījums sekundē), vismaz 20 minūtes vecināšanā stendā. Izmērītos katalizatora temperatūras rezultātus attēlo histogrammā, grupējot temperatūru pa ne vairāk kā 10 °C.

| b) | Lai aprēķinātu faktisko standarttemperatūru, izmanto BAT vienādojumu ar atkārtotām standarttemperatūras (Tr) izmaiņām, līdz aprēķinātais vecināšanas laiks ir vienāds ar faktisko katalizatora temperatūras histogrammā attēloto laiku vai pārsniedz to. Rezultātā iegūtā temperatūra ir faktiskā standarttemperatūra SBC šai katalizatora sistēmai un vecināšanas stendam. |
| --- | --- |

b)

Lai aprēķinātu faktisko standarttemperatūru, izmanto BAT vienādojumu ar atkārtotām standarttemperatūras (Tr) izmaiņām, līdz aprēķinātais vecināšanas laiks ir vienāds ar faktisko katalizatora temperatūras histogrammā attēloto laiku vai pārsniedz to. Rezultātā iegūtā temperatūra ir faktiskā standarttemperatūra SBC šai katalizatora sistēmai un vecināšanas stendam.

2.3.1.6.   Katalizatora vecināšanas stends. Katalizatora vecināšanu stendā veic, ievērojot SBC un radot atbilstīgu izplūdes gāzu plūsmu, izplūdes gāzu sastāvdaļas un izplūdes gāzu temperatūru uz katalizatora virsmas.

Visām vecināšanas stenda iekārtām un procedūrām jāreģistrē atbilstīga informācija (piemēram, izmērītās gaisa/degvielas attiecības un dati par laiku pie noteiktas temperatūras katalizatorā), lai nodrošinātu, ka faktiski notikusi pietiekama vecināšana.

2.3.1.7.   Nepieciešamie testi. Lai aprēķinātu pasliktināšanās koeficientus, testējamajam transportlīdzeklim veic vismaz divus I tipa testus pirms emisijas kontroles iekārtas vecināšanas stendā un vismaz divus I tipa testi pēc tam, kad emisijas kontroles iekārta, kurai veikta vecināšana stendā, uzstādīta atkārtoti.

Ražotājs drīkst veikt papildu testus. Pasliktināšanās koeficientus aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 7. punktā aprakstīto aprēķina metodi.

2.3.2.   Transportlīdzekļi ar kompresijaizdedzes motoru

2.3.2.1.   Transportlīdzekļiem ar kompresijaizdedzes motoru, tostarp hibrīdiem transportlīdzekļiem, piemēro šādu procedūru vecināšanai stendā.

Vecināšanas stendā procedūrai ir nepieciešams uz pēcapstrādes sistēmas vecināšanas stenda uzstādīt pēcapstrādes sistēmu.

Vecināšanu stendā veic, ievērojot dīzeļmotora stenda standartciklu (SDBC) tādam reģenerāciju/atsērošanu skaitam, ko aprēķina saskaņā ar vecināšanas ilguma stendā (BAD) vienādojumu.

2.3.2.2.   Dīzeļmotora stenda standartcikls (SDBC). Vecināšanu stendā veic, ievērojot SDBC. SDBC veic laikposmā, ko aprēķina saskaņā ar vecināšanas ilguma stendā (BAD) vienādojumu. SDBC ir aprakstīts šā pielikuma 2. papildinājumā.

2.3.2.3.   Reģenerācijas dati. Reģenerācijas intervālus mēra vismaz 10 pilnos SCR ciklos, kā aprakstīts šā pielikuma 3. papildinājumā. Kā alternatīvu var izmantot intervālus Ki noteikšanai.

Attiecīgā gadījumā ņem vērā arī desulfurizācijas intervālus, ievērojot ražotāja sniegtos datus.

2.3.2.4.   Vecināšanas ilgums dīzeļmotora stendā. Vecināšanas ilgumu stendā aprēķina, izmantojot BAD vienādojumu:

vecināšanas ilgums stendā = reģenerācijas un/vai desulfurizācijas ciklu skaits (atkarībā no tā, kurš ir garāks), kas līdzvērtīgs nobrauktiem 160 000 km.

2.3.2.5.   Vecināšanas stends. Vecināšana stendā notiek saskaņā ar SDBC, un tiek radīta atbilstīga izplūdes gāzu plūsma, izplūdes gāzu sastāvdaļas un izplūdes gāzu temperatūra pie attīrīšanas sistēmas ieejas.

Ražotājs reģistrē reģenerāciju/desulfurizāciju skaitu (attiecīgā gadījumā), lai nodrošinātu, ka faktiski veikta pietiekama vecināšana.

2.3.2.6.   Nepieciešamā testēšana Lai aprēķinātu pasliktināšanās koeficientus, veic vismaz divus I tipa testus pirms emisijas kontroles iekārtas vecināšanas stendā un vismaz divus I tipa testus pēc tam, kad emisijas kontroles iekārta, kuras vecināšana veikta stendā, uzstādīta atkārtoti. Ražotājs var veikt papildu testēšanu. Pasliktināšanās koeficientus aprēķina saskaņā ar metodi, kas norādīta šā pielikuma 7. punktā, un šajos noteikumos izstrādātajām papildu prasībām.

3.   TESTA TRANSPORTLĪDZEKLIS

3.1.   Transportlīdzeklis ir labā mehāniskā kārtībā.; motors un pretpiesārņošanas ierīces ir jaunas. Transportlīdzeklis var būt tas pats, kas iesniegts I tipa testam; šo I tipa testu veic pēc tam, kad ar transportlīdzekli ir nobraukti vismaz 3 000 km vecināšanas cikla, kas minēts šā pielikuma 6.1. punktā.

4.   DEGVIELA

Ilglaicīguma testu veic ar pārdošanā pieejamu bezsvina benzīnu vai dīzeļdegvielu.

5.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TEHNISKĀ APKOPE UN REGULĒJUMI

Testa transportlīdzekļa tehniskā apkopi, regulējumus, kā arī tā vadības ierīču izmantošanu veic saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA DARBINĀŠANA TRASĒ, UZ CEĻA VAI UZ ŠASIJAS DINAMOMETRA

6.1.   Darbības cikls

Ekspluatācijas laikā trasē, uz ceļa vai uz veltņu stenda jāietver attālums saskaņā ar tālāk aprakstīto braukšanas režīma grafiku (A9/1. attēls):

6.1.1.   Ilglaicīguma testu veido 11 cikli, katrs no kuriem ilgst 6 kilometrus.

6.1.2.   Pirmo deviņu ciklu laikā transportlīdzekli aptur četras reizes cikla vidū ar motoru tukšgaitā katru reizi uz 15 sekundēm.

6.1.3.   Parasts paātrinājums un palēninājums.

6.1.4.   Pieci palēninājumi katra cikla vidū, samazinot ātrumu no cikla ātruma līdz 32 km/h, un transportlīdzekli atkal pakāpeniski paātrinot, līdz tiek sasniegts cikla ātrums.

6.1.5.   Desmito ciklu veic ar vienmērīgu ātrumu 89 km/h.

6.1.6.   Vienpadsmitais cikls sākas ar maksimālu paātrinājumu no miera stāvokļa līdz 113 km/h. Pusceļā parastā režīmā pielieto bremzes, līdz transportlīdzeklis apstājas. Tam seko tukšgaitas periods, kas sastāv no 15 sekundēm, un otrs maksimālais paātrinājums.

Pēc tam šādu režīmu atsāk no jauna.

A9/1. tabulā norādīts katra cikla maksimālais ātrums.

A9/1. tabula

Katra cikla maksimālais ātrums

| Cikls | Cikla ātrums, km/h |
| --- | --- |
| 1 | 64 |
| 2 | 48 |
| 3 | 64 |
| 4 | 64 |
| 5 | 56 |
| 6 | 48 |
| 7 | 56 |
| 8 | 72 |
| 9 | 56 |
| 10 | 89 |
| 11 | 113 |

Cikls

Cikla ātrums, km/h

1

64

2

48

3

64

4

64

5

56

6

48

7

56

8

72

9

56

10

89

11

113

A9/1. attēls

Braukšanas režīma grafiks

6.2.   Ilglaicīguma testu vai modificētu ilglaicīguma testu, ja ražotājs tādu izvēlējies, veic, līdz transportlīdzekļa nobraukums ir vismaz 160 000 km.

6.3.   Testa aprīkojums

6.3.1.   Šasijas dinamometrs

6.3.1.1.   Ja ilglaicīguma testu veic uz šasijas dinamometra, dinamometram jāļauj veikt ciklu, kas aprakstīts šā pielikuma 6.1. punktā. Jo īpaši tam jābūt aprīkotam ar sistēmām, kas imitē inerci un kustības pretestību.

6.3.1.2.   Bremzi noregulē uz piedziņas riteņiem novadītās jaudas absorbēšanai pie vienmērīga ātruma 80 km/h. Šīs jaudas noteikšanai un bremzes noregulēšanai izmantojamās metodes ir tās pašas, kas aprakstītas šo noteikumu 4.a pielikuma 7. papildinājumā.

6.3.1.3.   Transportlīdzekļa dzeses sistēmai jāļauj transportlīdzeklim darboties ar temperatūrām, kas līdzvērtīgas uz ceļa sasniegtajām (eļļa, ūdens, izplūdes sistēma utt.).

6.3.1.4.   Vairākus citus izmēģinājumu stenda regulējumus un īpašības nepieciešamības gadījumā uzskata par identiskām šo noteikumu 4.a pielikumā minētajām (piemēram, inerce, kas var būt mehāniska vai elektroniska).

6.3.1.5.   Transportlīdzekli nepieciešamības gadījumā var pārvietot uz citu stendu, lai veiktu emisiju mērījuma testus.

6.3.2.   Ekspluatācija trasē vai uz ceļa

Ja ilglaicīguma testu veic uz ceļa, transportlīdzekļa atskaites masa būs vismaz vienāda ar to, ko izmanto testiem, kurus veic uz šasijas dinamometra.

7.   PIESĀRŅOTĀJU EMISIJAS MĒRĪŠANA

Testa sākumā (0 km) un pēc katriem 10 000 km (± 400 km) vai biežāk ar regulāriem intervāliem līdz 160 000 km nobraukumam izplūdes gāzu emisiju mēra saskaņā I tipa testu, kā definēts šo noteikumu 5.3.1. punktā. Robežvērtības, kurām jāatbilst, ir paredzētas šo noteikumu 5.3.1.4. punktā.

Transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar šo noteikumu 2.20. punktā aprakstītajām periodiski reģenerējošām sistēmām, pārbauda, vai transportlīdzeklim netuvojas reģenerācijas periods. Šādā gadījumā ar transportlīdzekli brauc, līdz reģenerācija tiek pabeigta. Ja reģenerācija parādās emisiju mērīšanas laikā, veic jaunu testu (tajā skaitā transportlīdzekļa iepriekšēju sagatavošanu), un pirmos rezultātus neņem vērā.

Visus izplūdes gāzu emisiju rezultātus atzīmē kā braukšanas attāluma funkciju sistēmā, noapaļojot līdz tuvākajam kilometram, un caur visiem šiem datu punktiem novelk vispiemērotāko taisnu līniju, saskaņā ar mazāko kvadrātu metodi. Šajā aprēķinā neņem vērā testa rezultātus pie 0 km.

Dati būs pieņemami izmantošanai pasliktināšanās koeficienta aprēķinā tikai tad, ja interpolētie 6 400 km un 160 000 km punkti šajā līnijā ir iepriekšminētajās robežās.

Dati joprojām ir pieņemami, ja vispiemērotākā taisnā līnija šķērso piemērojamu robežvērtību ar negatīvu slīpumu (6 400 km interpolētais punkts ir augstāk par 160 000 km interpolēto punktu), bet 160 000 km faktiskais datu punkts ir zem robežvērtības.

Izplūdes gāzu emisiju pasliktināšanās koeficientu katram piesārņotājam aprēķina šādi:

Formula

kur:

| Mi1 | = | piesārņotāja i emisijas masa g/km, interpolējot 6 400 km, |
| --- | --- | --- |
| Mi2 | = | piesārņotāju emisijas masa i gramos uz kilometru, interpolējot 160 000 km. |

Mi1

=

piesārņotāja i emisijas masa g/km, interpolējot 6 400 km,

Mi2

=

piesārņotāju emisijas masa i gramos uz kilometru, interpolējot 160 000 km.

Šīs interpolētās vērtības nosaka līdz vismaz četriem cipariem aiz komata, pirms tās savstarpēji dala, lai noteiktu pasliktināšanās koeficientu. Rezultātu noapaļo līdz trīs cipariem aiz komata.

Ja pasliktināšanās koeficients ir mazāks par vienu, to uzskata par līdzvērtīgu vienam.

Pēc ražotāja pieprasījuma pieskaitāmo izplūdes gāzu emisiju pasliktināšanās koeficientu katram piesārņotājam aprēķina šādi:

D. E. F. = Mi2 – Mi1

1. papildinājums

Stenda standartcikls (SBC)

1.   IEVADS

Vecināšanas ilguma standartprocedūra sastāv no katalizatora/skābekļa devēja sistēmas vecināšanas vecināšanas stendā, izmantojot stenda standartciklu (SBC), kā aprakstīts šajā papildinājumā. SBC izmanto vecināšanas stendu ar motoru, ko izmanto kā gāzes avotu katalizatoram. SBC ir 60 sekunžu garš cikls, ko atkārto pēc vajadzības vecināšanas stendā, lai veiktu vecināšanu nepieciešamajā laikposmā. SBC nosaka, pamatojoties uz katalizatora temperatūru, motora gaisa/degvielas (G/D) attiecību un iesmidzināto sekundāro gaisu, ko pievieno pirms pirmā katalizatora.

2.   KATALIZATORA TEMPERATŪRAS KONTROLE

2.1.   Katalizatora temperatūru mēra katalizatora slānī vietā, kurā ir visaugstākā temperatūra viskarstākajā katalizatorā. Alternatīvi var mērīt padeves gāzes temperatūru un konvertēt katalizatora slāņa temperatūrā, izmantojot lineāro transformāciju, ko aprēķina saskaņā ar korelācijas datiem par katalizatora konstrukciju un vecināšanas procesā izmantoto vecināšanas stendu.

2.2.   Katalizatora temperatūru kontrolē stehiometriskā darbībā (01–40 sekundes ciklā) līdz ne mazāk kā 800 °C (± 10 °C), izvēloties atbilstīgus motora apgriezienus, slodzi un motora aizdedzes momentu. Maksimālo katalizatora temperatūru cikla laikā noved līdz 890 °C (± 10 °C), izvēloties atbilstīgu G/D attiecību motoram “trekna degmaisījuma” posmā, kā aprakstīts A9.App1/2. tabulā.

2.3.   Ja izmanto zemu temperatūru, kas nav 800 °C, augstajai kontroles temperatūrai par 90 °C jāpārsniedz zemā kontroles temperatūra.

A9.App1/2. tabula

Stenda standartcikls (SBC)

| Laiks
  (sekundes) | Motora gaisa/degvielas attiecība | Sekundārā gaisa iesmidzināšana |
| --- | --- | --- |
| 1–40 | Stehiometriski, ar kontrolētu slodzi, aizdedzes momentu un motora apgriezieniem, lai sasniegtu katalizatora temperatūru vismaz 800 °C | Nav |
| 41–45 | “Trekns degmaisījums” (izvēlētā G/D attiecība ļauj sasniegt maksimālo katalizatora temperatūru visā ciklā 890 °C vai par 90 °C augstāku nekā zemākajā temperatūra) | Nav |
| 46–55 | “Trekns degmaisījums” (izvēlētā G/D attiecība ļauj sasniegt maksimālo katalizatora temperatūru visā ciklā 890 °C vai par 90 °C augstāku nekā zemākajā temperatūra) | 3 % (± 1 %) |
| 56–60 | Stehiometriski, ar kontrolētu slodzi, aizdedzes momentu un motora apgriezieniem, lai sasniegtu katalizatora temperatūru vismaz 800 °C | 3 % (± 1 %) |

Laiks

(sekundes)

Motora gaisa/degvielas attiecība

Sekundārā gaisa iesmidzināšana

1–40

Stehiometriski, ar kontrolētu slodzi, aizdedzes momentu un motora apgriezieniem, lai sasniegtu katalizatora temperatūru vismaz 800 °C

Nav

41–45

“Trekns degmaisījums” (izvēlētā G/D attiecība ļauj sasniegt maksimālo katalizatora temperatūru visā ciklā 890 °C vai par 90 °C augstāku nekā zemākajā temperatūra)

Nav

46–55

“Trekns degmaisījums” (izvēlētā G/D attiecība ļauj sasniegt maksimālo katalizatora temperatūru visā ciklā 890 °C vai par 90 °C augstāku nekā zemākajā temperatūra)

3 % (± 1 %)

56–60

Stehiometriski, ar kontrolētu slodzi, aizdedzes momentu un motora apgriezieniem, lai sasniegtu katalizatora temperatūru vismaz 800 °C

3 % (± 1 %)

A9.App1/2. attēls

Stenda standartcikls

3.   VECINĀŠANAS STENDA IEKĀRTAS UN PROCEDŪRAS

3.1.   Vecināšanas stenda konfigurācija. Vecināšanas stendam jānodrošina atbilstīgs izplūdes gāzu plūsmas ātrums, temperatūra, gaisa/degvielas attiecība, izplūdes gāzu sastāvdaļas un sekundārā gaisa padeve pie katalizatora ieejas virsmas.

Vecināšanas standartstendu veido motors, motora kontrolleris un motora dinamometrs. Ir pieļaujamas citas konfigurācijas (piemēram, viss transportlīdzeklis uz dinamometra vai tiek darbināts deglis, kas nodrošina pareizus izplūdes gāzes apstākļus), ja tiek nodrošināti šajā papildinājumā minētie katalizatora ieplūdes apstākļi un kontroles iespējas.

Vienā vecināšanas stendā izplūdes gāzu plūsma var būt sadalīta vairākās plūsmās, ja vien katra izplūdes gāzu plūsma atbilst šajā papildinājumā noteiktajām prasībām. Ja stendam ir vairākas izplūdes gāzu plūsmas, vienlaikus var veikt vecināšanu vairākām katalizatoru sistēmām.

3.2.   Izplūdes gāzu sistēmas uzstādīšana. Stendā uzstāda visu katalizatora(-u) un skābekļa devēja(-u) sistēmu līdz ar izplūdes gāzu caurulēm, kas savieno šīs sastāvdaļas. Motoriem ar vairākām izplūdes gāzu plūsmām (piemēram, dažiem V6 un V8 motoriem) katru izplūdes gāzu sistēmas daļu stendā uzstāda atsevišķi un paralēli.

Attiecībā uz izplūdes gāzu sistēmām, kurās ir vairāki katalizatori vienā rindā, visu katalizatoru sistēmu, tostarp visus katalizatorus, visus skābekļa devējus un saistītās izplūdes gāzu caurules vecināšanas nolūkā uzstāda kā vienību. Alternatīvi katru atsevišķo katalizatoru var atsevišķi vecināt atbilstīgu laikposmu.

3.3.   Temperatūras mērījumi. Katalizatora temperatūru mēra, izmantojot termopāri, kas atrodas katalizatora slānī ar augstāko temperatūru karstākajā katalizatorā. Alternatīvi var mērīt padeves gāzes temperatūru tieši pirms katalizatora ieplūdes virsmas un transformēt katalizatora slāņa temperatūrā, izmantojot lineāro transformāciju, ko aprēķina saskaņā ar korelācijas datiem par katalizatora konstrukciju un vecināšanas procesā izmantoto vecināšanas stendu. Katalizatora temperatūru fiksē digitāli ar frekvenci 1 hercs (viens mērījums sekundē).

3.4.   Gaisa/degvielas mērījumi. Gaisa/degvielas (G/D) attiecības mērījumi (piemēram, plaša diapazona skābekļa devējam) jānodrošina pēc iespējas tuvu katalizatora ieplūdes un izplūdes atlokiem. Informāciju no šiem sensoriem fiksē digitāli ar frekvenci 1 hercs (viens mērījums sekundē).

3.5.   Izplūdes gāzu plūsmas līdzsvarošana. Jānodrošina atbilstīga izplūdes gāzu apjoma (ko mēra gramos/sekundē stehiometrijas apstākļos, ar pielaidi ± 5 grami/sekundē) plūsma cauri katrai katalizatora sistēmai, kuras vecināšanu veic stendā.

Atbilstīgo plūsmas ātrumu nosaka, pamatojoties uz izplūdes gāzu plūsmu, kāda būtu transportlīdzekļa oriģinālajam motoram pie vienmērīgiem motora apgriezieniem un slodzes, ko izvēlas vecināšanas stendā saskaņā ar 3.6. punktu.

3.6.   Iestatījumi. Motora apgriezienus, slodzi un aizdedzes momentu izvēlas tā, lai katalizatora temperatūra būtu 800 °C (± 10 °C) pie vienmērīgas darbības stehiometrijas apstākļos.

Gaisa padeves sistēmu iestata tā, lai gaisa plūsma radītu 3,0 % skābekli (± 0,1 %) vienmērīgā stehiometriskā izplūdes gāzu plūsmā tieši pirms pirmā katalizatora. Tipisks nolasījums ķēdes augšējās daļas G/D mērīšanas punktam (kā noteikts šī papildinājuma 3.4. punktā) ir gaisa pāruma koeficients (lambda) 1,16 (kas ir aptuveni 3 % skābekļa).

Kad gaisa padeve ir ieslēgta, iestata “trekna degmaisījuma” G/D attiecību, lai radītu katalizatora temperatūru 890 °C (± 10 °C). Tipiska G/D vērtība šim posmam ir gaisa pāruma koeficients (lambda) 0,94 (aptuveni 2 % CO).

3.7.   Vecināšanas cikls. Stenda vecināšanas standartprocedūrās izmanto stenda standartciklu (SBC). SBC atkārto, līdz panāk vecināšanas apjomu, kas aprēķināts saskaņā ar vecināšanas laika stendā (BAT) vienādojumu.

3.8.   Kvalitātes nodrošināšana. Temperatūru un G/D attiecību, kas minētas šī papildinājuma 3.3. un 3.4. punktā, vecināšanas laikā periodiski pārbauda (vismaz reizi 50 stundās). Jāveic nepieciešamās korekcijas, lai nodrošinātu SBC atbilstīgu ievērošanu visā vecināšanas procesā.

Kad vecināšana ir pabeigta, katalizatora datus par laiku pie noteiktas temperatūras, kas savākti vecināšanas procesa laikā, attēlo histogrammā, grupējot temperatūru pa ne vairāk kā 10 °C. Lai noteiktu, vai katalizatora termālā vecināšana faktiski notikusi atbilstīgā apjomā, izmanto šā pielikuma 2.3.1.4. punktā doto BAT vienādojumu un vecināšanas ciklam aprēķināto faktisko standarttemperatūru. Vecināšanu stendā paildzina, ja aprēķinātā vecināšanas laika termiskais efekts nav vismaz 95 % no plānotās termiskās vecināšanas.

3.9.   Iedarbināšana un izslēgšana Ir svarīgi nodrošināt, lai maksimālā temperatūra, pie kuras katalizators strauji zaudē savas īpašības (piemēram, 1 050 °C) netiktu sasniegta iedarbināšanas vai izslēgšanas laikā. Lai novērstu šo problēmu, var izmantot īpašas iedarbināšanas vai izslēgšanas procedūras zemas temperatūras nodrošināšanai.

4.   KOEFICIENTA R EKSPERIMENTĀLA NOTEIKŠANA VECINĀŠANAS ILGUMA STENDĀ PROCEDŪRĀM

4.1.   Koeficients R ir katalizatora termiskās reakcijas koeficients, ko izmanto vecināšanas laika stendā (BAT) vienādojumu. Ražotāji var noteikt R vērtību eksperimentāli, izmantojot šādas procedūras.

4.1.1.   Izmantojot attiecīgo stenda ciklu un vecināšanas stenda iekārtu, veic vecināšanu vairākiem katalizatoriem (vismaz 3 vienas un tās pašas konstrukcijas katalizatoriem) dažādās kontroles temperatūrās starp normālo darbības temperatūru un bojājumu robežtemperatūru. Katrai izplūdes sastāvdaļai izmēra emisijas (vai katalizatora neefektivitāti (1 katalizatora efektivitāti)). Pārliecinās, ka galīgajā testēšanā iegūtie dati ir robežās starp vienkāršu un divkāršu emisiju standarta vērtību.

4.1.2.   Novērtē R vērtību un aprēķina faktisko standarttemperatūru (Tr) vecināšanas ciklam stendā attiecībā uz katru kontroles temperatūru saskaņā ar šā pielikuma 2.3.1.4. punktu.

4.1.3.   Attiecībā uz katru katalizatoru atzīmē emisijas (vai katalizatora neefektivitāti) pret katru vecināšanas laiku. Ņemot vērā šos datus, aprēķina piemērotāko mazākā kvadrāta līniju. Lai datu kopums būtu izmantojams, datos jābūt aptuveni kopīgam posmam starp 0 un 6 400 km. Piemēram skatīt A9.App1/3. attēlu.

4.1.4.   Aprēķina slīpumu piemērotākajai līnijai attiecībā uz katru vecināšanas temperatūru.

A9.App1/3. attēls

Katalizatora vecināšanas piemērs

4.1.5.   Uz vertikālās ass atzīmē katras piemērotākās līnijas slīpuma (kā noteikts šī papildinājuma 4.1.4. punktā) naturāllogaritma (ln) vērtības un uz horizontālās ass – apgriezto vecināšanas temperatūru (1/(vecināšanas temperatūra, K grādi)). Ņemot vērā šos datus, aprēķina piemērotāko mazākā kvadrāta līniju. Līnijas slīpums ir koeficients R. Piemēram skatīt A9.App1/4. attēlu.

4.1.6.   Iegūto koeficientu R salīdzina ar sākotnējo vērtību, kuru izmantoja šī papildinājuma 4.1.2. punktā. Ja aprēķinātais koeficients R no sākotnējās vērtības atšķiras par vairāk nekā 5 %, izvēlas jaunu koeficientu R, kas ir robežās starp sākotnējo un aprēķināto vērtību, un tad atkārto šī papildinājuma 4.1.2.–4.1.6. punktā minētās darbības, lai iegūtu jaunu koeficientu R. Procesu atkārto, līdz aprēķinātais koeficients R ir 5 % robežās no sākotnēji pieņemtā koeficienta.

4.1.7.   Salīdzina katrai izplūdes sastāvdaļai atsevišķi noteiktos koeficientus R. BAT vienādojumā izmanto mazāko koeficientu R (sliktākais scenārijs).

A9.App1/4. attēls

Koeficienta R noteikšana

2. papildinājums

Dīzeļmotora stenda standartcikls (SDBC)

1.   IEVADS

Cietdaļiņu filtriem vecināšanas procesā ir svarīgs reģenerāciju skaits. Sistēmām, kam nepieciešami desulfurizācijas cikli (piemēram, NOx uzglabāšanas katalizatoriem), šis process arī ir nozīmīgs.

Dīzeļmotora vecināšanas ilglaicīguma standartprocedūra stendā sastāv no pēcapstrādes sistēmas vecināšanas vecināšanas stendā saskaņā ar stenda standartciklu (SDBC), kas aprakstīts šajā papildinājumā. SDBC izmantošanai nepieciešams lietot vecināšanas stendu ar motoru, kas nodrošina gāzes padevi sistēmai.

SDBC laikā sistēmas reģenerācijas/desulfurizācijas stratēģijas saglabājas parastā darbības stāvoklī.

2.   Dīzeļmotora stenda standartcikls reproducē motora apgriezienu skaitu un slodzes apstākļus SCR cikla laikā, kas atbilst laikposmam, kurā jānosaka ilgizturība. lai paātrinātu vecināšanas procesu, motora iestatījumus testa stendā var mainīt, lai samazinātu sistēmas noslodzes laikus. piemēram, var mainīt degvielas iesmidzināšanas laikiestati vai EGR stratēģiju.

3.   VECINĀŠANAS STENDA IEKĀRTAS UN PROCEDŪRAS

3.1.   Vecināšanas standartstendu veido motors, motora kontrolleris un motora dinamometrs. Ir pieļaujamas citas konfigurācijas (piemēram, viss transportlīdzeklis uz dinamometra vai tiek darbināts deglis, kas nodrošina pareizus izplūdes gāzes apstākļus), ja tiek nodrošināti šajā papildinājumā minētie pēcapstrādes sistēmas ieplūdes apstākļi un kontroles īpašības.

Vienā vecināšanas stendā izplūdes gāzu plūsma var būt sadalīta vairākās plūsmās, ja vien katra izplūdes gāzu plūsma atbilst šajā papildinājumā noteiktajām prasībām. Ja stendam ir vairākas izplūdes gāzu plūsmas, vienlaikus var vecināt vairākas pēcapstrādes sistēmas.

3.2.   Izplūdes gāzu sistēmas uzstādīšana. Stendā uzstāda visu pēcapstrādes sistēmu kopā ar izplūdes caurulēm, kas savieno šīs sastāvdaļas. Motoriem ar vairākām izplūdes gāzu plūsmām (piemēram, dažiem V6 un V8 motoriem) katru izplūdes gāzu sistēmas rindu stendā uzstāda atsevišķi.

Vecināšanas nolūkā visu pēcapstrādes sistēmu uzstāda kā vienu vienību. Alternatīvi katras atsevišķās sastāvdaļas vecināšanu var veikt atsevišķi atbilstīgajā laikposmā.

3. papildinājums

Ceļa standartcikls (SCR)

1.   IEVADS

Ceļa standartcikls (SCR) ir nobraukuma akumulācijas cikls. Transportlīdzekli var darbināt vai nu testa trasē, vai arī uz nobraukuma akumulācijas dinamometra.

Ciklu veido 7 posmi, katrs 6 km garumā. Posma garums var mainīties atbilstīgi nobraukuma akumulācijas testa trases garumam.

Ceļa standartcikls

| Posms | Apraksts | Tipiskais paātrinājums, m/s2 |
| --- | --- | --- |
| 1 | (iedarbina motoru) tukšgaita 10 sekundes | 0 |
| 1 | Mērens paātrinājums līdz 48 km/h | 1,79 |
| 1 | Brauc ar 48 km/h

  posma | 0 |
| 1 | Mērens palēninājums līdz 32 km/h | – 2,23 |
| 1 | Mērens paātrinājums līdz 48 km/h | 1,79 |
| 1 | Brauc ar 48 km/h

  posma | 0 |
| 1 | Mērens palēninājums un apstājas | – 2,23 |
| 1 | Tukšgaita 5 sekundes | 0 |
| 1 | Mērens paātrinājums līdz 56 km/h | 1,79 |
| 1 | Brauc ar 56 km/h

  posma | 0 |
| 1 | Mērens palēninājums līdz 40 km/h | – 2,23 |
| 1 | Mērens paātrinājums līdz 56 km/h | 1,79 |
| 1 | Brauc ar 56 km/h

  posma | 0 |
| 1 | Mērens palēninājums un apstājas | – 2,23 |
| 2 | Tukšgaita 10 sekundes | 0 |
| 2 | Mērens paātrinājums līdz 64 km/h | 1,34 |
| 2 | Brauc ar 64 km/h

  posma | 0 |
| 2 | Mērens palēninājums līdz 48 km/h | – 2,23 |
| 2 | Mērens paātrinājums līdz 64 km/h | 1,34 |
| 2 | Brauc ar 64 km/h

  posma | 0 |
| 2 | Mērens palēninājums un apstājas | – 2,23 |
| 2 | Tukšgaita 5 sekundes | 0 |
| 2 | Mērens paātrinājums līdz 72 km/h | 1,34 |
| 2 | Brauc ar 72 km/h

  posma | 0 |
| 2 | Mērens palēninājums līdz 56 km/h | – 2,23 |
| 2 | Mērens paātrinājums līdz 72 km/h | 1,34 |
| 2 | Brauc ar 72 km/h

  posma | 0 |
| 2 | Mērens palēninājums un apstājas | – 2,23 |
| 3 | Tukšgaita 10 sekundes | 0 |
| 3 | Straujš paātrinājums līdz 88 km/h | 1,79 |
| 3 | Brauc ar 88 km/h

  posma | 0 |
| 3 | Mērens palēninājums līdz 72 km/h | – 2,23 |
| 3 | Mērens paātrinājums līdz 88 km/h | 0,89 |
| 3 | Brauc ar 88 km/h

  posma | 0 |
| 3 | Mērens palēninājums līdz 72 km/h | – 2,23 |
| 3 | Mērens paātrinājums līdz 97 km/h | 0,89 |
| 3 | Brauc ar 97 km/h

  posma | 0 |
| 3 | Mērens palēninājums līdz 80 km/h | – 2,23 |
| 3 | Mērens paātrinājums līdz 97 km/h | 0,89 |
| 3 | Brauc ar 97 km/h

  posma | 0 |
| 3 | Mērens palēninājums un apstājas | – 1,79 |
| 4 | Tukšgaita 10 sekundes | 0 |
| 4 | Straujš paātrinājums līdz 129 km/h | 1,34 |
| 4 | Brīvskrējiens līdz 113 km/h | – 0,45 |
| 4 | Brauc ar 113 km/h

  posma | 0 |
| 4 | Mērens palēninājums līdz 80 km/h | – 1,34 |
| 4 | Mērens paātrinājums līdz 105 km/h | 0,89 |
| 4 | Brauc ar 105 km/h

  posma | 0 |
| 4 | Mērens palēninājums līdz 80 km/h | – 1,34 |
| 5 | Mērens paātrinājums līdz 121 km/h | 0,45 |
| 5 | Brauc ar 121 km/h

  posma | 0 |
| 5 | Mērens palēninājums līdz 80 km/h | – 1,34 |
| 5 | Neliels paātrinājums līdz 113 km/h | 0,45 |
| 5 | Brauc ar 113 km/h

  posma | 0 |
| 5 | Mērens palēninājums līdz 80 km/h | – 1,34 |
| 6 | Mērens paātrinājums līdz 113 km/h | 0,89 |
| 6 | Brīvskrējiens līdz 97 km/h | – 0,45 |
| 6 | Brauc ar 97 km/h

  posma | 0 |
| 6 | Mērens palēninājums līdz 80 km/h | – 1,79 |
| 6 | Mērens paātrinājums līdz 104 km/h | 0,45 |
| 6 | Brauc ar 104 km/h

  posma | 0 |
| 6 | Mērens palēninājums un apstājas | – 1,79 |
| 7 | Tukšgaita 45 sekundes | 0 |
| 7 | Straujš paātrinājums līdz 88 km/h | 1,79 |
| 7 | Brauc ar 88 km/h

  posma | 0 |
| 7 | Mērens palēninājums līdz 64 km/h | – 2,23 |
| 7 | Mērens paātrinājums līdz 88 km/h | 0,89 |
| 7 | Brauc ar 88 km/h

  posma | 0 |
| 7 | Mērens palēninājums līdz 64 km/h | – 2,23 |
| 7 | Mērens paātrinājums līdz 80 km/h | 0,89 |
| 7 | Brauc ar 80 km/h

  posma | 0 |
| 7 | Mērens palēninājums līdz 64 km/h | – 2,23 |
| 7 | Mērens paātrinājums līdz 80 km/h | 0,89 |
| 7 | Brauc ar 80 km/h

  posma | 0 |
| 7 | Mērens palēninājums un apstājas | – 2,23 |

Posms

Apraksts

Tipiskais paātrinājums, m/s2

1

(iedarbina motoru) tukšgaita 10 sekundes

0

1

Mērens paātrinājums līdz 48 km/h

1,79

1

Formula

0

1

Mērens palēninājums līdz 32 km/h

– 2,23

1

Mērens paātrinājums līdz 48 km/h

1,79

1

Formula

0

1

Mērens palēninājums un apstājas

– 2,23

1

Tukšgaita 5 sekundes

0

1

Mērens paātrinājums līdz 56 km/h

1,79

1

Formula

0

1

Mērens palēninājums līdz 40 km/h

– 2,23

1

Mērens paātrinājums līdz 56 km/h

1,79

1

Formula

0

1

Mērens palēninājums un apstājas

– 2,23

2

Tukšgaita 10 sekundes

0

2

Mērens paātrinājums līdz 64 km/h

1,34

2

Formula

0

2

Mērens palēninājums līdz 48 km/h

– 2,23

2

Mērens paātrinājums līdz 64 km/h

1,34

2

Formula

0

2

Mērens palēninājums un apstājas

– 2,23

2

Tukšgaita 5 sekundes

0

2

Mērens paātrinājums līdz 72 km/h

1,34

2

Formula

0

2

Mērens palēninājums līdz 56 km/h

– 2,23

2

Mērens paātrinājums līdz 72 km/h

1,34

2

Formula

0

2

Mērens palēninājums un apstājas

– 2,23

3

Tukšgaita 10 sekundes

0

3

Straujš paātrinājums līdz 88 km/h

1,79

3

Formula

0

3

Mērens palēninājums līdz 72 km/h

– 2,23

3

Mērens paātrinājums līdz 88 km/h

0,89

3

Formula

0

3

Mērens palēninājums līdz 72 km/h

– 2,23

3

Mērens paātrinājums līdz 97 km/h

0,89

3

Formula

0

3

Mērens palēninājums līdz 80 km/h

– 2,23

3

Mērens paātrinājums līdz 97 km/h

0,89

3

Formula

0

3

Mērens palēninājums un apstājas

– 1,79

4

Tukšgaita 10 sekundes

0

4

Straujš paātrinājums līdz 129 km/h

1,34

4

Brīvskrējiens līdz 113 km/h

– 0,45

4

Formula

0

4

Mērens palēninājums līdz 80 km/h

– 1,34

4

Mērens paātrinājums līdz 105 km/h

0,89

4

Formula

0

4

Mērens palēninājums līdz 80 km/h

– 1,34

5

Mērens paātrinājums līdz 121 km/h

0,45

5

Formula

0

5

Mērens palēninājums līdz 80 km/h

– 1,34

5

Neliels paātrinājums līdz 113 km/h

0,45

5

Formula

0

5

Mērens palēninājums līdz 80 km/h

– 1,34

6

Mērens paātrinājums līdz 113 km/h

0,89

6

Brīvskrējiens līdz 97 km/h

– 0,45

6

Formula

0

6

Mērens palēninājums līdz 80 km/h

– 1,79

6

Mērens paātrinājums līdz 104 km/h

0,45

6

Formula

0

6

Mērens palēninājums un apstājas

– 1,79

7

Tukšgaita 45 sekundes

0

7

Straujš paātrinājums līdz 88 km/h

1,79

7

Formula

0

7

Mērens palēninājums līdz 64 km/h

– 2,23

7

Mērens paātrinājums līdz 88 km/h

0,89

7

Formula

0

7

Mērens palēninājums līdz 64 km/h

– 2,23

7

Mērens paātrinājums līdz 80 km/h

0,89

7

Formula

0

7

Mērens palēninājums līdz 64 km/h

– 2,23

7

Mērens paātrinājums līdz 80 km/h

0,89

7

Formula

0

7

Mērens palēninājums un apstājas

– 2,23

Šajā attēlā ir grafiski attēlots ceļa standartcikls

---

10. PIELIKUMS

ETALONDEGVIELU SPECIFIKĀCIJA

1.   TRANSPORTLĪDZEKĻU EMISIJU ROBEŽVĒRTĪBU TESTĒŠANĀ IZMANTOJAMO ETALONDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Ar dzirksteļaizdedzes motoru aprīkotu transportlīdzekļu testā izmantojamās etalondegvielas tehniskie dati

Tips: benzīns (E5)

| Parametrs | Vienība | Robežvērības (1) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Pētnieciskais oktānskaitlis RON | | 95,0 | — | EN 25164
  EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis MON | | 85,0 | — | EN 25163
  EN ISO 5163 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens | kPa | 56,0 | 60,0 | prEN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Ūdens saturs | % v/v | | 0,015 | ASTM D 1064 |
| Destilācija: |
| — | Iztvaikošana pie 70 °C |

Parametrs

Vienība

Robežvērības (1)

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Pētnieciskais oktānskaitlis RON

95,0

—

EN 25164

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis MON

85,0

—

EN 25163

EN ISO 5163

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Tvaika spiediens

kPa

56,0

60,0

prEN ISO 13016-1 (DVPE)

Ūdens saturs

% v/v

0,015

ASTM D 1064

Destilācija:

—

Iztvaikošana pie 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | Iztvaikošana pie 100 °C |
| --- | --- |

—

Iztvaikošana pie 100 °C

% v/v

48,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | Iztvaikošana pie 150 °C |
| --- | --- |

—

Iztvaikošana pie 150 °C

% v/v

82,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | Galīgā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

Galīgā viršanas temperatūra

°C

190

210

EN-ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

–

2,0

EN-ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | Olefīni |
| --- | --- |

—

Olefīni

% v/v

3,0

13,0

ASTM D 1319

| — | Aromātiskie savienojumi |
| --- | --- |

—

Aromātiskie savienojumi

% v/v

29,0

35,0

ASTM D 1319

| — | Benzols |
| --- | --- |

—

Benzols

% v/v

—

1,0

EN 12177

| — | Piesātinātie |
| --- | --- |

—

Piesātinātie

% v/v

Protokols

ASTM 1319

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Protokols

Oglekļa/skābekļa attiecība

Protokols

Indukcijas periods (2)

minūtes

480

—

EN-ISO 7536

Skābekļa saturs (3)

% (m/m)

Protokols

EN 1601

Esošie sveķi

mg/ml

——

0,04

EN-ISO 6246

Sēra saturs (4)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884.

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (5)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (3)

% v/v

4,7

5,3

EN 1601

EN 13132

Tips: benzīns (E10)

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (6) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (7) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON (7) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens (DVPE) | kPa | 56,0 | 60,0 | EN 13016-1 |
| Ūdens saturs | % (m/m) | maks. 0,05
  Izskats pie – 7 °C. Skaidrs un nesaduļķots | EN 12937 |
| Destilācija: |
| — | tvaicējot pie 70 °C |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (6)

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (7)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON (7)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Tvaika spiediens (DVPE)

kPa

56,0

60,0

EN 13016-1

Ūdens saturs

% (m/m)

maks. 0,05

Izskats pie – 7 °C. Skaidrs un nesaduļķots

EN 12937

Destilācija:

—

tvaicējot pie 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | tvaicējot pie 100 °C |
| --- | --- |

—

tvaicējot pie 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | tvaicējot pie 150 °C |
| --- | --- |

—

tvaicējot pie 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | Galīgā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

Galīgā viršanas temperatūra

°C

170

195

EN ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

% v/v

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | piesātinātie |
| --- | --- |

—

piesātinātie

% v/v

Protokols

EN 22854

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Protokols

Oglekļa/skābekļa attiecība

Protokols

Indukcijas periods (8)

minūtes

480

—

EN ISO 7536

Skābekļa saturs (9)

% (m/m)

3,3

3,7

EN 22854

Ar šķīdinātāju noteiktais sveķu saturs

(Esošais sveķu saturs)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Sēra saturs (10)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 h 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (11)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (9)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

Tips: etanols (E85)

| Parametrs | Vienība | Robežvērības (12) | Testa metode (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Pētnieciskais oktānskaitlis RON | | 95,0 | — | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis MON | | 85,0 | — | EN ISO 5163 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | Ziņojums | ISO 3675 |
| Tvaika spiediens | kPa | 40,0 | 60,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Sēra saturs (14)
   (15) | mg/kg | — | 10 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884 |
| Oksidācijas stabilitāte | minūtes | 360 | | EN ISO 7536 |
| Esošo sveķu sastāvs (nosaka ar šķīdinātāju) | mg/100 ml | — | 5 | EN-ISO 6246 |
| Izskats
  Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, atkarībā no tā, kura ir augstāka | | Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem | Vizuāla pārbaude |
| Etanols un augstākie spirti (18) | % V/V | 83 | 85 | EN 1601
  EN 13132
  EN 14517 |
| Augstākie spirti (C3–C8) | % V/V | — | 2,0 | |
| Metanols | % V/V | | 0,5 | |
| Benzīns (16) | % V/V | Atlikums | EN 228 |
| Fosfors | mg/l | 0,3 (17) | ASTM D 3231 |
| Ūdens saturs | % V/V | | 0,3 | ASTM D 1064 |
| Neorganisko hlorīdu saturs | mg/l | | 1 | ISO 6227 |
| pHe | | 6,5 | 9,0 | ASTM D 6423 |
| Vara slokšņu korozija
  (3 h pie 50 °C) | Vērtē-jums | 1. klase | | EN ISO 2160 |
| Skābums (kā etiķskābe CH3COOH) | % m/m
  (mg/l) | — | 0,005
  (40) | ASTM D 1613 |
| Oglekļa/ūdeņraža attiecība | | Ziņojums | |
| Oglekļa/skābekļa attiecība | | Ziņojums | |

Parametrs

Vienība

Robežvērības (12)

Testa metode (13)

Minimālās

Maksimālās

Pētnieciskais oktānskaitlis RON

95,0

—

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis MON

85,0

—

EN ISO 5163

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

Ziņojums

ISO 3675

Tvaika spiediens

kPa

40,0

60,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Sēra saturs (14)
   (15)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Oksidācijas stabilitāte

minūtes

360

EN ISO 7536

Esošo sveķu sastāvs (nosaka ar šķīdinātāju)

mg/100 ml

—

5

EN-ISO 6246

Izskats

Nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, atkarībā no tā, kura ir augstāka

Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem

Vizuāla pārbaude

Etanols un augstākie spirti (18)

% V/V

83

85

EN 1601

EN 13132

EN 14517

Augstākie spirti (C3–C8)

% V/V

—

2,0

Metanols

% V/V

0,5

Benzīns (16)

% V/V

Atlikums

EN 228

Fosfors

mg/l

0,3 (17)

ASTM D 3231

Ūdens saturs

% V/V

0,3

ASTM D 1064

Neorganisko hlorīdu saturs

mg/l

1

ISO 6227

pHe

6,5

9,0

ASTM D 6423

Vara slokšņu korozija

(3 h pie 50 °C)

Vērtē-jums

1. klase

EN ISO 2160

Skābums (kā etiķskābe CH3COOH)

% m/m

(mg/l)

—

0,005

(40)

ASTM D 1613

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

1.2.   Ar kompresijaizdedzes motoru aprīkotu transportlīdzekļu testā izmantojamās etalondegvielas tehniskie dati

Tips: dīzeļdegviela (B5)

| Parametrs | Vienība | Robežvērības (19) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Cetānskaitlis (20) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilācija: |
| — | 50 % punkts |

Parametrs

Vienība

Robežvērības (19)

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Cetānskaitlis (20)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilācija:

—

50 % punkts

°C

245

—

EN-ISO 3405

| — | 95 % punkts |
| --- | --- |

—

95 % punkts

°C

345

350

EN-ISO 3405

| — | Galīgā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

Galīgā viršanas temperatūra

°C

—

370

EN-ISO 3405

Uzliesmošanas temperatūra

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

– 5

EN 116

Viskozitāte pie 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% (m/m)

2,0

6,0

EN 12916

Sēra saturs (21)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

/EN ISO 20884

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums (10 % DR)

% (m/m)

—

0,2

EN-ISO 10370

Pelnu saturs

% (m/m)

—

0,01

EN-ISO 6245

Ūdens saturs

% (m/m)

—

0,02

EN-ISO 12937

Neitralizācijas (spēcīga skābe) skaitlis

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksidācijas stabilitāte (22)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Eļļošanas spēja (HFRR metode – nolietojuma vietas diametrs pie 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Noturība pret oksidēšanos 110 °C temperatūrā (22)
   (24)

h

20,0

EN 14112

FAME (23)

% v/v

4,5

5,5

EN 14078

Tips: dīzeļdegviela (B7)

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (25) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Cetāna indekss | | 46,0 | | EN ISO 4264 |
| Cetānskaitlis (26) | | 52,0 | 56,0 | EN ISO 5165 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | 833,0 | 837,0 | EN ISO 12185 |
| Destilācija: |
| — | 50 % punkts |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (25)

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Cetāna indekss

46,0

EN ISO 4264

Cetānskaitlis (26)

52,0

56,0

EN ISO 5165

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

833,0

837,0

EN ISO 12185

Destilācija:

—

50 % punkts

°C

245,0

—

EN ISO 3405

| — | 95 % punkts |
| --- | --- |

—

95 % punkts

°C

345,0

360,0

EN ISO 3405

| — | galīgā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

galīgā viršanas temperatūra

°C

—

370,0

EN ISO 3405

Uzliesmošanas temperatūra

°C

55

—

EN ISO 2719

Saduļķošanās punkts

°C

—

– 10

EN 23015

Viskozitāte pie 40 °C

mm2/s

2,30

3,30

EN ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

% (m/m)

2,0

4,0

EN 12916

Sēra saturs

mg/kg

—

10,0

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 h 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums (10 % DR)

% (m/m)

—

0,20

EN ISO 10370

Pelnu saturs

% (m/m)

—

0,010

EN ISO 6245

Kopējais piesārņojums

mg/kg

—

24

EN 12662

Ūdens saturs

mg/kg

—

200

EN ISO 12937

Skābes skaitlis

mg KOH/g

—

0,10

EN ISO 6618

Eļļošanas spēja (HFRR metode – nolietojuma vietas diametrs pie 60 °C)

μm

—

400

EN ISO 12156

Noturība pret oksidēšanos 110 °C temperatūrā (27)

h

20,0

EN 15751

FAME (28)

% v/v

6,0

7,0

EN 14078

2.   Specifikācija etalondegvielai, ko izmanto ar dzirksteļaizdedzes motoru aprīkotu transportlīdzekļu testēšanai pie zemas apkārtējās temperatūras – VI tipa tests

Tips: benzīns (E5)

| Parametrs | Vienība | Robežvērības (29) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Pētnieciskais oktānskaitlis RON | | 95,0 | — | EN 25164
  Pr. EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis MON | | 85,0 | — | EN 25163
  Pr. EN ISO 5163 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | 743 | 756 | EN ISO 3675
  EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens | kPa | 56,0 | 95,0 | EN ISO 13016-1 (DVPE) |
| Ūdens saturs | % v/v | | 0,015 | ASTM D 1064 |
| Destilācija: |
| — | Iztvaikošana 70 °C |

Parametrs

Vienība

Robežvērības (29)

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Pētnieciskais oktānskaitlis RON

95,0

—

EN 25164

Pr. EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis MON

85,0

—

EN 25163

Pr. EN ISO 5163

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

743

756

EN ISO 3675

EN ISO 12185

Tvaika spiediens

kPa

56,0

95,0

EN ISO 13016-1 (DVPE)

Ūdens saturs

% v/v

0,015

ASTM D 1064

Destilācija:

—

Iztvaikošana 70 °C

% v/v

24,0

44,0

EN-ISO 3405

| — | Iztvaikošana 100 °C |
| --- | --- |

—

Iztvaikošana 100 °C

% v/v

50,0

60,0

EN-ISO 3405

| — | Iztvaikošana 150 °C |
| --- | --- |

—

Iztvaikošana 150 °C

% v/v

82,0

90,0

EN-ISO 3405

| — | Galīgā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

Galīgā viršanas temperatūra

°C

190

210

EN-ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

—

2,0

EN-ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

Olefīni

% v/v

3,0

13,0

ASTM D 1319

Aromātiskie savienojumi

% v/v

29,0

35,0

ASTM D 1319

Benzols

% v/v

-

1,0

EN 12177

Piesātinātie

% v/v

Ziņojums

ASTM 1319

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Oglekļa/skābekļa attiecība

Ziņojums

Indukcijas periods (30)

minūtes

480

—

EN-ISO 7536

Skābekļa saturs (31)

% (m/m)

Ziņojums

EN 1601

Esošie sveķi

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

Sēra saturs (32)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (33)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (31)

% v/v

4,7

5,3

EN 1601

EN 13132

Tips: benzīns (E10)

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (34) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (35) | | 95,0 | 98,0 | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis, MON (35) | | 85,0 | 89,0 | EN ISO 5163 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | 743,0 | 756,0 | EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens (DVPE) | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 13016-1 |
| Ūdens saturs | | maks. 0,05 maks.
  Izskats pie – 7°C. Skaidrs un nesaduļķots | EN 12937 |
| Destilācija: |
| — | tvaicējot pie 70 °C |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (34)

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Pētnieciskais oktānskaitlis, RON (35)

95,0

98,0

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis, MON (35)

85,0

89,0

EN ISO 5163

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

743,0

756,0

EN ISO 12185

Tvaika spiediens (DVPE)

kPa

56,0

95,0

EN 13016-1

Ūdens saturs

maks. 0,05 maks.

Izskats pie – 7°C. Skaidrs un nesaduļķots

EN 12937

Destilācija:

—

tvaicējot pie 70 °C

% v/v

34,0

46,0

EN ISO 3405

| — | tvaicējot pie 100 °C |
| --- | --- |

—

tvaicējot pie 100 °C

% v/v

54,0

62,0

EN ISO 3405

| — | tvaicējot pie 150 °C |
| --- | --- |

—

tvaicējot pie 150 °C

% v/v

86,0

94,0

EN ISO 3405

| — | galīgā viršanas temperatūra |
| --- | --- |

—

galīgā viršanas temperatūra

°C

170

195

EN ISO 3405

Atliekvielas

% v/v

—

2,0

EN ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

% v/v

6,0

13,0

EN 22854

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

% v/v

25,0

32,0

EN 22854

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

% v/v

—

1,00

EN 22854

EN 238

| — | piesātinātie |
| --- | --- |

—

piesātinātie

% v/v

Protokols

EN 22854

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Protokols

Oglekļa/skābekļa attiecība

Protokols

Indukcijas periods (36)

minūtes

480

—

EN ISO 7536

Skābekļa saturs (37)

% (m/m)

3,3

3,7

EN 22854

Ar šķīdinātāju noteiktais sveķu saturs

(Esošais sveķu saturs)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Sēra saturs (38)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Vara korozija 3 h 50 °C temperatūrā

—

1. klase

EN ISO 2160

Svina saturs

mg/l

—

5

EN 237

Fosfora saturs (39)

mg/l

—

1,3

ASTM D 3231

Etanols (37)

% v/v

9,0

10,0

EN 22854

Tips: etanols (E75)

| Parametrs | Vienība | Robežvērības (40) | Testa metode (41) |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Pētnieciskais oktānskaitlis RON | | 95 | — | EN ISO 5164 |
| Motora oktānskaitlis MON | | 85 | — | EN ISO 5163 |
| Blīvums pie 15 °C | kg/m3 | Ziņojums | EN ISO 12185 |
| Tvaika spiediens | kPa | 50 | 60 | EN ISO 1 30 16-1 (DVPE) |
| Sēra saturs (42)
   (43) | mg/kg | — | 10 | EN ISO 20846
  EN ISO 20884 |
| Oksidācijas stabilitāte | minūtes | 360 | — | EN ISO 7536 |
| Sveķu saturs
  (nosaka ar šķīdinātāju) | mg/100 ml | — | 4 | EN ISO 6246 |
| Izskatu nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, atkarībā no tā, kura temperatūra ir augstāka | | Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem | Vizuāla pārbaude |
| Etanols un augstākie spirti (46) | % (V/V) | 70 | 80 | EN 1601
  EN 13132
  EN 1451 7 |
| Augstākie spirti (C3–C8) | % (V/V) | — | 2 | |
| Metanols | | — | 0,5 | |
| Benzīns (44) | % (V/V) | Atlikums | EN 228 |
| Fosfors | mg/l | 0,3 (45) | EN 15487
  ASTM D 3231 |
| Ūdens saturs | % (V/V) | — | 0,3 | ASTM E 1064
  EN 15 489 |
| Neorganisko hlorīdu saturs | mg/1 | — | 1 | ISO 6227 – EN 15492 |
| pHe | | 6,5 | 9 | ASTM D 6423
  EN 15490 |
| Vara sloksnes korozija
  (3 h pie 50 °C temperatūras) | Vērtē-jums | I klase | | EN ISO 2160 |
| Skābums
  (kā etiķskābe CH3COOH) | % (masa/masa) | | 0,005 | ASTM 0161 3
  EN 15491 |
| mg/1 | | 40 |
| Oglekļa/ūdeņraža attiecība | | Protokols | |
| Oglekļa/skābekļa attiecība | | Protokols | |

Parametrs

Vienība

Robežvērības (40)

Testa metode (41)

Minimālās

Maksimālās

Pētnieciskais oktānskaitlis RON

95

—

EN ISO 5164

Motora oktānskaitlis MON

85

—

EN ISO 5163

Blīvums pie 15 °C

kg/m3

Ziņojums

EN ISO 12185

Tvaika spiediens

kPa

50

60

EN ISO 1 30 16-1 (DVPE)

Sēra saturs (42)
   (43)

mg/kg

—

10

EN ISO 20846

EN ISO 20884

Oksidācijas stabilitāte

minūtes

360

—

EN ISO 7536

Sveķu saturs

(nosaka ar šķīdinātāju)

mg/100 ml

—

4

EN ISO 6246

Izskatu nosaka apkārtējā temperatūrā vai 15 °C, atkarībā no tā, kura temperatūra ir augstāka

Skaidrs un nesaduļķots, bez saskatāmiem suspendētiem vai nogulšņu sārņiem

Vizuāla pārbaude

Etanols un augstākie spirti (46)

% (V/V)

70

80

EN 1601

EN 13132

EN 1451 7

Augstākie spirti (C3–C8)

% (V/V)

—

2

Metanols

—

0,5

Benzīns (44)

% (V/V)

Atlikums

EN 228

Fosfors

mg/l

0,3 (45)

EN 15487

ASTM D 3231

Ūdens saturs

% (V/V)

—

0,3

ASTM E 1064

EN 15 489

Neorganisko hlorīdu saturs

mg/1

—

1

ISO 6227 – EN 15492

pHe

6,5

9

ASTM D 6423

EN 15490

Vara sloksnes korozija

(3 h pie 50 °C temperatūras)

Vērtē-jums

I klase

EN ISO 2160

Skābums

(kā etiķskābe CH3COOH)

% (masa/masa)

0,005

ASTM 0161 3

EN 15491

mg/1

40

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Protokols

Oglekļa/skābekļa attiecība

Protokols

---

(1)  Specifikācijā norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(2)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto degvielas ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(3)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai.

(4)  Norāda I tipa testā izmantotās degvielas faktisko sēra saturu.

(5)  Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas, kas satur fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(6)  Norādītās vērtības specifikācijās ir “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(7)  Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.

(8)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto degvielas ražošanā, taču tajā nedrīkst būt deterģentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(9)  Etanols ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai. Izmantotais etanols atbilst EN 15376.

(10)  Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto 1. tipa testā.

(11)  Šai etalondegvielai nedrīkst apzināti pievienot sastāvdaļas, kas satur fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(12)  Specifikācijā norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(13)  Domstarpību gadījumā izmanto procedūras domstarpību atrisināšanai un rezultātu interpretācijai, pamatojoties uz testa metodes precīziju, kā aprakstīts EN ISO 4259.

(14)  Valsts līmeņa domstarpību gadījumā par sēra saturu atsaucas vai nu uz EN ISO 20846, vai EN ISO 20884, līdzīgi kā atsaucē uz EN 228 valsts pielikumu.

(15)  Norāda I tipa testā izmantotās degvielas faktisko sēra saturu.

(16)  Bezsvina benzīna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteiktā ūdens un spirta satura summu.

(17)  Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas, kas satur fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(18)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai.

(19)  Specifikācijā norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(20)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr strīdus gadījumā starp degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju šādu strīdu atrisināšanā var izmanto ISO 4259 noteikumus ar nosacījumu, ka tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana.

(21)  Norāda I tipa testā izmantotās degvielas faktisko sēra saturu.

(22)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Ieteikumi par glabāšanas apstākļiem un ilgumu jāprasa piegādātajam.

(23)  FAME saturs atbilst EN 14214 specifikācijai.

(24)  Noturību pret oksidēšanos var parādīt ar EN-ISO 12205 vai EN 14112. Šo prasību pārskata, pamatojoties uz CEN/TC19 novērtējumu par oksidācijas stabilitātes veiktspēju un testa robežlielumiem.

(25)  Specifikācijā norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(26)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr strīdus gadījumā starp degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju šādu strīdu atrisināšanā var izmanto ISO 4259 noteikumus ar nosacījumu, ka tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana.

(27)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Ieteikumi par glabāšanas apstākļiem un ilgumu jāprasa piegādātajam.

(28)  FAME saturs atbilst EN 14214 specifikācijai.

(29)  Specifikācijā norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(30)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto degvielas ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(31)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai.

(32)  Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto VI tipa testa veikšanai.

(33)  Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(34)  Specifikācijā norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas saskaņā ar standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”, un minimālā vērtība noteikta 2R virs nulles; nosakot minimālās un maksimālās vērtības, tām jāatšķiras vismaz par 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktais maksimālais lielums ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir doti maksimālie un minimālie robežlielumi. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijā noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(35)  Atņem MON un RON korekcijas koeficientu 0,2, lai aprēķinātu galīgo rezultātu saskaņā ar EN 228:2008.

(36)  Degvielā var būt oksidēšanās inhibitori un metālu dezaktivatori, kurus naftas pārstrādes rūpnīcās parasti izmanto degvielas ražošanā, taču tajā nedrīkst būt detergentu/disperģējošu piedevu un šķīdinātāju.

(37)  Etanols ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai. Izmantotais etanols atbilst EN 15376.

(38)  Jāpaziņo faktiskais sēra saturs degvielā, ko izmanto 1. tipa testā.

(39)  Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(40)  Specifikācijās norādītas “patiesās vērtības”. To robežvērtības noteiktas, izmantojot standartu ISO 4259 “Naftas produkti – precīzijas datu noteikšana un piemērošana attiecībā uz testa metodēm”. Nosakot minimālo vērtību, ņemta vērā minimālā starpība starp 2R un nulli. Nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā izmantotā starpība bija 4R (R = reproducējamība). Neskarot šo procedūru, kas vajadzīga tehniskos nolūkos, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību, lai dotu maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(41)  Domstarpību gadījumā izmanto procedūras domstarpību atrisināšanai un rezultātu interpretācijai, pamatojoties uz testa metodes precīziju, kā aprakstīts EN ISO 4259.

(42)  Valsts līmeņa domstarpību gadījumā par sēra saturu atsaucas vai nu uz EN ISO 20846, vai EN ISO 20884, līdzīgi kā atsaucē uz EN 228 valsts pielikumu.

(43)  Jāziņo par faktisko sēra saturu degvielai, kuru izmanto VI tipa testa veikšanai.

(44)  Bezsvina benzīna saturu var noteikt, no 100 atskaitot procentos izteiktā ūdens un spirta satura summu.

(45)  Šai etalondegvielai apzināti nedrīkst pievienot sastāvdaļas ar fosforu, dzelzi, mangānu vai svinu.

(46)  Etanols, kas atbilst EN 15376 specifikācijai, ir vienīgais skābekli saturošais organiskais savienojums, ko apzināti pievieno etalondegvielai.

10.a PIELIKUMS

GĀZVEIDA ETALONDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS

1.   GĀZVEIDA ETALONDEGVIELU SPECIFIKĀCIJAS

1.1.   Sašķidrinātas naftas gāzes etalondegvielu tehniskie dati transportlīdzekļu testēšanai attiecībā uz emisiju robežvērtībām, kas norādītas šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā – I tipa tests

Tips: sašķidrināta naftas gāze

| Raksturlielums | Vienība | degviela A | degviela B | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sastāvs: | | | | ISO 7941 |
| C3 saturs | % tilpuma | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |
| C4 saturs | % tilpuma | Atlikums (1) | Atlikums (1) | |
| < C3, >C4 | % tilpuma | maks. 2 | maks. 2 | |
| Olefīni | % tilpuma | maks. 12 | maks. 15 | |
| Iztvaicēšanas atlikums | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | ISO 13757 vai
  EN 15470 |
| Ūdens pie 0°C | | nepiemēro | nepiemēro | EN 15469 |
| Kopējais sēra saturs | mg/kg | maks. 50 | maks. 50 | EN 24260 vai
  ASTM 6667 |
| Sērūdeņradis | | nav | nav | ISO 8819 |
| Vara sloksnes korozija | novērtējums | 1. klase | 1. klase | ISO 6251 (2) |
| Smarža | | raksturīgs | raksturīgs | |
| Motora oktānskaitlis | | min. 89 | min. 89 | EN 589 B pielikums |

Raksturlielums

Vienība

degviela A

degviela B

Testa metode

Sastāvs:

ISO 7941

C3 saturs

% tilpuma

30 ± 2

85 ± 2

C4 saturs

% tilpuma

Atlikums (1)

Atlikums (1)

< C3, >C4

% tilpuma

maks. 2

maks. 2

Olefīni

% tilpuma

maks. 12

maks. 15

Iztvaicēšanas atlikums

mg/kg

maks. 50

maks. 50

ISO 13757 vai

EN 15470

Ūdens pie 0°C

nepiemēro

nepiemēro

EN 15469

Kopējais sēra saturs

mg/kg

maks. 50

maks. 50

EN 24260 vai

ASTM 6667

Sērūdeņradis

nav

nav

ISO 8819

Vara sloksnes korozija

novērtējums

1. klase

1. klase

ISO 6251 (2)

Smarža

raksturīgs

raksturīgs

Motora oktānskaitlis

min. 89

min. 89

EN 589 B pielikums

1.2.   Dabasgāzes vai biometāna etalondegvielu tehniskie dati

Tips: dabasgāze/biometāns

| Raksturlielums | Vienības | Pamats | Robežvērtības | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| min. | maks. |
| Etalondegviela G20 |
| Sastāvs: |
| Metāns | % mol | 100 | 99 | 100 | ISO 6974 |
| Atlikums (3) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % mol | | | | ISO 6974 |
| Sēra saturs | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe indekss (tīrais) | MJ/m3
   (5) | 48,2 | 47,2 | 49,2 | |
| Etalondegviela G25 |
| Sastāvs: |
| Metāns | % mol | 86 | 84 | 88 | ISO 6974 |
| Atlikums (3) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | % mol | 14 | 12 | 16 | ISO 6974 |
| Sēra saturs | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |
| Wobbe indekss (tīrais) | MJ/m3
   (5) | 39,4 | 38,2 | 40,6 | |

Raksturlielums

Vienības

Pamats

Robežvērtības

Testa metode

min.

maks.

Etalondegviela G20

Sastāvs:

Metāns

% mol

100

99

100

ISO 6974

Atlikums (3)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

ISO 6974

Sēra saturs

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbe indekss (tīrais)

MJ/m3
   (5)

48,2

47,2

49,2

Etalondegviela G25

Sastāvs:

Metāns

% mol

86

84

88

ISO 6974

Atlikums (3)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

% mol

14

12

16

ISO 6974

Sēra saturs

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

Wobbe indekss (tīrais)

MJ/m3
   (5)

39,4

38,2

40,6

1.3.   Ūdeņraža tehniskie dati iekšdedzes motoriem

Tips: ūdeņradis iekšdedzes motoriem

| Raksturlielums | Vienības | Robežvērtības | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Ūdeņraža tīrība | Molu % | 98 | 100 | ISO 14687-1 |
| Ogļūdeņraži kopā | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-1 |
| Ūdens (6) | μmol/mol | 0 | (7) | ISO 14687-1 |
| Skābeklis | μmol/mol | 0 | (7) | ISO 14687-1 |
| Argons | μmol/mol | 0 | (7) | ISO 14687-1 |
| Slāpeklis | μmol/mol | 0 | (7) | ISO 14687-1 |
| CO | μmol/mol | 0 | 1 | ISO 14687-1 |
| Sērs | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-1 |
| Permanentās cietās daļiņas (8) | | | | ISO 14687-1 |

Raksturlielums

Vienības

Robežvērtības

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Ūdeņraža tīrība

Molu %

98

100

ISO 14687-1

Ogļūdeņraži kopā

μmol/mol

0

100

ISO 14687-1

Ūdens (6)

μmol/mol

0

(7)

ISO 14687-1

Skābeklis

μmol/mol

0

(7)

ISO 14687-1

Argons

μmol/mol

0

(7)

ISO 14687-1

Slāpeklis

μmol/mol

0

(7)

ISO 14687-1

CO

μmol/mol

0

1

ISO 14687-1

Sērs

μmol/mol

0

2

ISO 14687-1

Permanentās cietās daļiņas (8)

ISO 14687-1

1.4.   Ūdeņraža tehniskie dati kurināmā elementa transportlīdzekļiem

Tips: ūdeņradis kurināmā elementa transportlīdzekļiem

| Raksturlielums | Vienības | Robežvērtības | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālās | Maksimālās |
| Ūdeņraža degviela (9) | molu % | 99,99 | 100 | ISO 14687-2 |
| Gāzes kopā (10) | μmol/mol | 0 | 100 | |
| Ogļūdeņraži kopā | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| Ūdens | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Skābeklis | μmol/mol | 0 | 5 | ISO 14687-2 |
| Hēlijs (He), slāpeklis (N2), argons (Ar) | μmol/mol | 0 | 100 | ISO 14687-2 |
| CO2 | μmol/mol | 0 | 2 | ISO 14687-2 |
| CO | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Sēra savienojumi kopā | μmol/mol | 0 | 0,004 | ISO 14687-2 |
| Formaldehīds (HCHO) | μmol/mol | 0 | 0,01 | ISO 14687-2 |
| Skudrskābe (HCOOH) | μmol/mol | 0 | 0,2 | ISO 14687-2 |
| Amonjaks (NH3) | μmol/mol | 0 | 0,1 | ISO 14687-2 |
| Halogēnsavienojumi kopā | μmol/mol | 0 | 0,05 | ISO 14687-2 |
| Cieto daļiņu izmērs | μm | 0 | 10 | ISO 14687-2 |
| Cieto daļiņu koncentrācija | μg/l | 0 | 1 | ISO 14687-2 |

Raksturlielums

Vienības

Robežvērtības

Testa metode

Minimālās

Maksimālās

Ūdeņraža degviela (9)

molu %

99,99

100

ISO 14687-2

Gāzes kopā (10)

μmol/mol

0

100

Ogļūdeņraži kopā

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

Ūdens

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Skābeklis

μmol/mol

0

5

ISO 14687-2

Hēlijs (He), slāpeklis (N2), argons (Ar)

μmol/mol

0

100

ISO 14687-2

CO2

μmol/mol

0

2

ISO 14687-2

CO

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Sēra savienojumi kopā

μmol/mol

0

0,004

ISO 14687-2

Formaldehīds (HCHO)

μmol/mol

0

0,01

ISO 14687-2

Skudrskābe (HCOOH)

μmol/mol

0

0,2

ISO 14687-2

Amonjaks (NH3)

μmol/mol

0

0,1

ISO 14687-2

Halogēnsavienojumi kopā

μmol/mol

0

0,05

ISO 14687-2

Cieto daļiņu izmērs

μm

0

10

ISO 14687-2

Cieto daļiņu koncentrācija

μg/l

0

1

ISO 14687-2

1.5.   Ūdeņraža un dabasgāzes/biometāna degvielas tehniskie dati

Tips: H2NG

Ūdeņraža un dabasgāzes/biometāna degvielām, kas veido H2NG maisījumu, atsevišķi jāatbilst to attiecīgajiem raksturlielumiem saskaņā ar šo pielikumu.

---

(1)  Atlikumu nolasa šādi: atlikums = 100 – C3 ≤ C3 ≥ C4.

(2)  Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķimikālijas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tādēļ šādu sastāvdaļu pievienošana ir aizliegta, lai nesagrozītu pārbaudes rezultātus.

(3)  Inertās gāzes (kas nav N2) + C2 +C2+.

(4)  Vērtību nosaka 293,2 K (20 °C) temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena.

(5)  Vērtību nosaka 273,2 K (0 °C) temperatūrā un pie 101,3 kPa spiediena.

(6)  Bez kondensēšanās.

(7)  Ūdenim, skābeklim, slāpeklim un argonam kopā: 1,900 μmol/mol.

(8)  Ūdeņradis nesatur putekļus, smiltis, netīrumus, gumiju, eļļas vai citas vielas tādā daudzumā, kura pietiktu, lai nodarītu bojājumus degvielas uzpildīšanas aprīkojumā transportlīdzeklī (motorā), kuru uzpilda.

(9)  Ūdeņraža degvielas indeksu nosaka, atņemot tabulā uzskaitītās ūdeņradi nesaturošas gāzveida sastāvdaļas (gāzes kopā), kas izteiktas molu procentos, no 100 molu procentiem. Tas ir mazāks nekā visu ūdeņradi nesaturošu gāzveida sastāvdaļu maksimāli pieļaujamo robežvērtību summa, kas ir norādīta tabulā.

(10)  “Gāzes kopā” vērtību nosaka, summējot ūdeņradi nesaturošas gāzveida sastāvdaļas, kas uzskaitītas tabulā, izņemot cietās daļiņās.

---

11. PIELIKUMS

IEBŪVĒTĀ DIAGNOSTIKA (OBD) MEHĀNISKAJIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

1.   IEVADS

Šis pielikums attiecas uz iebūvētas diagnostikas (OBD) sistēmas darbības aspektiem attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu emisiju kontroli.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas.

| 2.1. | “OBD” ir transportlīdzekļa iebūvētā diagnostikas sistēma emisiju kontrolei, kas spēj identificēt iespējamo nepareizas darbības vietu, izmantojot kļūdas kodus, ko saglabā datora atmiņā. |
| --- | --- |

2.1.

“OBD” ir transportlīdzekļa iebūvētā diagnostikas sistēma emisiju kontrolei, kas spēj identificēt iespējamo nepareizas darbības vietu, izmantojot kļūdas kodus, ko saglabā datora atmiņā.

| 2.2. | “Transportlīdzekļa tips” ir mehānisku transportlīdzekļu kategorija, kuriem neatšķiras šādi būtiski motora un OBD raksturlielumi. |
| --- | --- |

2.2.

“Transportlīdzekļa tips” ir mehānisku transportlīdzekļu kategorija, kuriem neatšķiras šādi būtiski motora un OBD raksturlielumi.

| 2.3. | “Transportlīdzekļu saime” ir ražotāja veidota transportlīdzekļu grupa, kuru paredzētie izplūdes gāzu emisiju un OBD raksturlielumi šo transportlīdzekļu konstrukcijas dēļ ir līdzīgi. Kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājumā, katram šīs saimes transportlīdzeklim ir jāatbilst šo noteikumu prasībām. |
| --- | --- |

2.3.

“Transportlīdzekļu saime” ir ražotāja veidota transportlīdzekļu grupa, kuru paredzētie izplūdes gāzu emisiju un OBD raksturlielumi šo transportlīdzekļu konstrukcijas dēļ ir līdzīgi. Kā noteikts šā pielikuma 2. papildinājumā, katram šīs saimes transportlīdzeklim ir jāatbilst šo noteikumu prasībām.

| 2.4. | “Emisiju kontroles sistēma” ir elektroniska motora vadības kontrolierīce un jebkādas ar emisijām saistītas sastāvdaļas izplūdes vai iztvaikošanas sistēmā, kas nodrošina datus vai saņem datus no šīs kontrolierīces. |
| --- | --- |

2.4.

“Emisiju kontroles sistēma” ir elektroniska motora vadības kontrolierīce un jebkādas ar emisijām saistītas sastāvdaļas izplūdes vai iztvaikošanas sistēmā, kas nodrošina datus vai saņem datus no šīs kontrolierīces.

| 2.5. | “Nepareizas darbības indikators” ir vizuāls vai skaņas indikators, kas skaidri informē transportlīdzekļa vadītāju par jebkura OBD sistēmai pievienotas ar emisijām saistītas sastāvdaļas vai pašas OBD sistēmas nepareizu darbību. |
| --- | --- |

2.5.

“Nepareizas darbības indikators” ir vizuāls vai skaņas indikators, kas skaidri informē transportlīdzekļa vadītāju par jebkura OBD sistēmai pievienotas ar emisijām saistītas sastāvdaļas vai pašas OBD sistēmas nepareizu darbību.

| 2.6. | “Darbības traucējumi” ir ar emisijām saistītas sastāvdaļas vai sistēmas defekts, kura rezultātā emisijas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā norādītās robežvērtības, vai ja OBD sistēma nespēj izpildīt šajā pielikumā noteiktās uzraudzības pamatprasības. |
| --- | --- |

2.6.

“Darbības traucējumi” ir ar emisijām saistītas sastāvdaļas vai sistēmas defekts, kura rezultātā emisijas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā norādītās robežvērtības, vai ja OBD sistēma nespēj izpildīt šajā pielikumā noteiktās uzraudzības pamatprasības.

| 2.7. | “Sekundārais gaiss” attiecas uz gaisu, ko izplūdes sistēmā ievada ar sūkni vai aspirācijas vārstu, vai citiem līdzekļiem, kas paredzēts izplūdes gāzes plūsmā esošā HC un CO oksidēšanas uzlabošanai. |
| --- | --- |

2.7.

“Sekundārais gaiss” attiecas uz gaisu, ko izplūdes sistēmā ievada ar sūkni vai aspirācijas vārstu, vai citiem līdzekļiem, kas paredzēts izplūdes gāzes plūsmā esošā HC un CO oksidēšanas uzlabošanai.

| 2.8. | “Motora aizdedzes izlaidums” ir degšanas traucējumi dzirksteļaizdedzes motora cilindrā dzirksteles trūkuma dēļ, sliktu degvielas mērījumu, sliktas kompresijas vai citu iemeslu dēļ. OBD veiktajā uzraudzībā tas ir procentuālais aizdedzes pārtraukumu daudzums no kopējo aizdedžu skaita (kā deklarējis ražotājs), kas radītu emisijas, kuras pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības, vai procentuāls daudzums, kas varētu radīt pārmērīgu izplūdes katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu, radot neatgriezeniskus bojājumus. |
| --- | --- |

2.8.

“Motora aizdedzes izlaidums” ir degšanas traucējumi dzirksteļaizdedzes motora cilindrā dzirksteles trūkuma dēļ, sliktu degvielas mērījumu, sliktas kompresijas vai citu iemeslu dēļ. OBD veiktajā uzraudzībā tas ir procentuālais aizdedzes pārtraukumu daudzums no kopējo aizdedžu skaita (kā deklarējis ražotājs), kas radītu emisijas, kuras pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības, vai procentuāls daudzums, kas varētu radīt pārmērīgu izplūdes katalizatora vai katalizatoru pārkaršanu, radot neatgriezeniskus bojājumus.

| 2.9. | “I tipa tests” ir braukšanas cikls (pirmā un otrā daļa), ko izmanto emisijas tipa apstiprinājumam, kā izklāstīts šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/1. un A4a/2. tabulā. |
| --- | --- |

2.9.

“I tipa tests” ir braukšanas cikls (pirmā un otrā daļa), ko izmanto emisijas tipa apstiprinājumam, kā izklāstīts šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/1. un A4a/2. tabulā.

| 2.10. | “Braukšanas cikls” sastāv no motora iedarbināšanas, braukšanas režīma, kurā tiktu noteikti darbības traucējumi, ja tādi ir, un motora izslēgšanas. |
| --- | --- |

2.10.

“Braukšanas cikls” sastāv no motora iedarbināšanas, braukšanas režīma, kurā tiktu noteikti darbības traucējumi, ja tādi ir, un motora izslēgšanas.

| 2.11. | “Uzsildīšanas cikls” ir pietiekama transportlīdzekļa darbināšana, kuras laikā dzeses šķidruma temperatūra palielinās par vismaz 22 K no motora palaišanas un sasniedz minimālo temperatūru 343 K (70 °C). |
| --- | --- |

2.11.

“Uzsildīšanas cikls” ir pietiekama transportlīdzekļa darbināšana, kuras laikā dzeses šķidruma temperatūra palielinās par vismaz 22 K no motora palaišanas un sasniedz minimālo temperatūru 343 K (70 °C).

| 2.12. | “Degvielas pielāgošana” attiecas uz atgriezeniskās saites tipa degvielas padeves pamatiestatījumu regulējumiem. Īslaicīga degvielas pielāgošana attiecas uz dinamiskiem vai momentāniem pielāgojumiem. Ilglaicīga degvielas pielāgošana attiecas uz daudz pakāpeniskākiem pielāgojumiem degvielas kalibrēšanas grafikā nekā īslaicīgi pielāgojumi. Šie ilglaicīgie pielāgojumi kompensē transportlīdzekļu atšķirības un pakāpeniskās izmaiņas, kas rodas laika gaitā. |
| --- | --- |

2.12.

“Degvielas pielāgošana” attiecas uz atgriezeniskās saites tipa degvielas padeves pamatiestatījumu regulējumiem. Īslaicīga degvielas pielāgošana attiecas uz dinamiskiem vai momentāniem pielāgojumiem. Ilglaicīga degvielas pielāgošana attiecas uz daudz pakāpeniskākiem pielāgojumiem degvielas kalibrēšanas grafikā nekā īslaicīgi pielāgojumi. Šie ilglaicīgie pielāgojumi kompensē transportlīdzekļu atšķirības un pakāpeniskās izmaiņas, kas rodas laika gaitā.

| 2.13. | “Aprēķinātā slodzes vērtība” attiecas uz pašreizējo gaisa plūsmas rādījumu, kas dalīts ar maksimālo gaisa plūsmu, kur maksimālo gaisa plūsmu koriģē attiecībā uz augstumu, ja tas ir pieejams. Šī definīcija nodrošina bezdimensiju skaitli, kas nav piesaistīts nekādam konkrētam motoram, un sniedz apkopes tehniķim motora izmantotās jaudas proporcijas rādījumu (ar pilnībā atvērtu droseli kā 100 %); |
| --- | --- |

2.13.

“Aprēķinātā slodzes vērtība” attiecas uz pašreizējo gaisa plūsmas rādījumu, kas dalīts ar maksimālo gaisa plūsmu, kur maksimālo gaisa plūsmu koriģē attiecībā uz augstumu, ja tas ir pieejams. Šī definīcija nodrošina bezdimensiju skaitli, kas nav piesaistīts nekādam konkrētam motoram, un sniedz apkopes tehniķim motora izmantotās jaudas proporcijas rādījumu (ar pilnībā atvērtu droseli kā 100 %);

| 2.14. | “Emisiju pastāvīgais noklusējuma režīms” attiecas uz gadījumu, kad motora vadības kontrolierīce pastāvīgi pārslēdzas iestatījumā, kurā nav nepieciešami dati no bojātas sastāvdaļas vai sistēmas, ja šāda bojāta sastāvdaļa vai sistēma radītu transportlīdzekļa emisiju palielināšanos līdz līmenim, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

2.14.

“Emisiju pastāvīgais noklusējuma režīms” attiecas uz gadījumu, kad motora vadības kontrolierīce pastāvīgi pārslēdzas iestatījumā, kurā nav nepieciešami dati no bojātas sastāvdaļas vai sistēmas, ja šāda bojāta sastāvdaļa vai sistēma radītu transportlīdzekļa emisiju palielināšanos līdz līmenim, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības.

| 2.15. | “Jaudas noņemšanas ierīce” ir motoru darbināts izvads, lai darbinātu transportlīdzeklim uzmontētu papildaprīkojumu. |
| --- | --- |

2.15.

“Jaudas noņemšanas ierīce” ir motoru darbināts izvads, lai darbinātu transportlīdzeklim uzmontētu papildaprīkojumu.

| 2.16. | “Piekļuve” ir visu ar emisijām saistītu OBD datu pieejamība, ieskaitot visus kļūdu kodus, kas nepieciešami ar emisijām saistīto transportlīdzekļu daļu pārbaudei, diagnostikai, apkopei vai remontam, caur seriālo saskarni standarta diagnostikas savienojumam (saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.5. punktu). |
| --- | --- |

2.16.

“Piekļuve” ir visu ar emisijām saistītu OBD datu pieejamība, ieskaitot visus kļūdu kodus, kas nepieciešami ar emisijām saistīto transportlīdzekļu daļu pārbaudei, diagnostikai, apkopei vai remontam, caur seriālo saskarni standarta diagnostikas savienojumam (saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.5. punktu).

| 2.17. | “Neierobežota” ir:






  2.17.1. | piekļuve, kas nav atkarīga no piekļuves koda, kuru var iegūt tikai no ražotāja, vai kādas līdzīgas ierīces; vai |
| --- | --- | --- |

2.17.

“Neierobežota” ir:

2.17.1.

piekļuve, kas nav atkarīga no piekļuves koda, kuru var iegūt tikai no ražotāja, vai kādas līdzīgas ierīces; vai

| 2.17.2. | piekļuve, kas ļauj izvērtēt iegūtos datus bez nepieciešamības pēc īpašas atkodēšanas informācijas, izņemot gadījumus, kad pati informācija ir standartizēta. |
| --- | --- |

2.17.2.

piekļuve, kas ļauj izvērtēt iegūtos datus bez nepieciešamības pēc īpašas atkodēšanas informācijas, izņemot gadījumus, kad pati informācija ir standartizēta.

| 2.18. | “Standartizēts” nozīmē, ka visa datu plūsmas informācija, ieskaitot visus izmantotos kļūdu kodus, ir veidota tikai saskaņā ar rūpniecības standartiem, kas, ņemot vērā to, ka tās formāts un atļautās iespējas ir skaidri noteiktas, nodrošina maksimālu saskaņotības līmeni mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē un kuras izmantošana ir nepārprotami atļauta ar šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

2.18.

“Standartizēts” nozīmē, ka visa datu plūsmas informācija, ieskaitot visus izmantotos kļūdu kodus, ir veidota tikai saskaņā ar rūpniecības standartiem, kas, ņemot vērā to, ka tās formāts un atļautās iespējas ir skaidri noteiktas, nodrošina maksimālu saskaņotības līmeni mehānisko transportlīdzekļu rūpniecības nozarē un kuras izmantošana ir nepārprotami atļauta ar šiem noteikumiem.

| 2.19. | “Remontam nepieciešamā informācija” ir visa informācija, kas nepieciešama transportlīdzekļa diagnostikai, apkopei, apskatei, periodiskajai uzraudzībai vai remontam un ko ražotāji nodod saviem pilnvarotiem izplatītājiem/remonta darbnīcām. Ja vajadzīgs, šāda informācija ietver apkopes rokasgrāmatas, tehniskās rokasgrāmatas, diagnostikas informāciju (piem., minimālās un maksimālās teorētiskās vērtības mērījumiem), montāžas shēmas, programmatūras kalibrēšanas identifikācijas numurus, kas ir piemērojami transportlīdzekļa tipam, norādījumus atsevišķiem un īpašiem gadījumiem, informāciju par darbarīkiem un aprīkojumu, datu reģistrēšanas informāciju un divvirzienu uzraudzības un testēšanas informāciju. Ražotājam nav pienākuma sniegt informāciju, uz ko attiecas intelektuālā īpašuma tiesības vai kas ir ražotāju un/vai sākotnējā aprīkojuma piegādātāju īpaša zinātība; šajā gadījumā nedrīkst atteikties sniegt nepieciešamu tehnisko informāciju bez pienācīga pamatojuma. |
| --- | --- |

2.19.

“Remontam nepieciešamā informācija” ir visa informācija, kas nepieciešama transportlīdzekļa diagnostikai, apkopei, apskatei, periodiskajai uzraudzībai vai remontam un ko ražotāji nodod saviem pilnvarotiem izplatītājiem/remonta darbnīcām. Ja vajadzīgs, šāda informācija ietver apkopes rokasgrāmatas, tehniskās rokasgrāmatas, diagnostikas informāciju (piem., minimālās un maksimālās teorētiskās vērtības mērījumiem), montāžas shēmas, programmatūras kalibrēšanas identifikācijas numurus, kas ir piemērojami transportlīdzekļa tipam, norādījumus atsevišķiem un īpašiem gadījumiem, informāciju par darbarīkiem un aprīkojumu, datu reģistrēšanas informāciju un divvirzienu uzraudzības un testēšanas informāciju. Ražotājam nav pienākuma sniegt informāciju, uz ko attiecas intelektuālā īpašuma tiesības vai kas ir ražotāju un/vai sākotnējā aprīkojuma piegādātāju īpaša zinātība; šajā gadījumā nedrīkst atteikties sniegt nepieciešamu tehnisko informāciju bez pienācīga pamatojuma.

| 2.20. | “Nepilnība” attiecībā uz transportlīdzekļa OBD sistēmu nozīmē, ka viena vai divas sastāvdaļas vai sistēmas, kuras tiek uzraudzītas, ietver pagaidu vai pastāvīgus darbības raksturlielumus, kas traucē citādi efektīvai OBD uzraudzībai attiecībā uz šīm sastāvdaļām vai sistēmām vai neatbilst visām citām sīki izstrādātajām prasībām attiecībā uz OBD. Saskaņā ar šā pielikuma 4. punkta prasībām transportlīdzekļiem ar šādām nepilnībām var piešķirt tipa apstiprinājumu, tos reģistrēt un pārdot. |
| --- | --- |

2.20.

“Nepilnība” attiecībā uz transportlīdzekļa OBD sistēmu nozīmē, ka viena vai divas sastāvdaļas vai sistēmas, kuras tiek uzraudzītas, ietver pagaidu vai pastāvīgus darbības raksturlielumus, kas traucē citādi efektīvai OBD uzraudzībai attiecībā uz šīm sastāvdaļām vai sistēmām vai neatbilst visām citām sīki izstrādātajām prasībām attiecībā uz OBD. Saskaņā ar šā pielikuma 4. punkta prasībām transportlīdzekļiem ar šādām nepilnībām var piešķirt tipa apstiprinājumu, tos reģistrēt un pārdot.

3.   PRASĪBAS UN TESTI

3.1.   Visiem transportlīdzekļiem ir jābūt aprīkotiem ar OBD sistēmu, kas projektēta, konstruēta un transportlīdzeklī uzstādīta tā, lai ļautu tai noteikt pasliktinājuma vai nepareizas darbības tipu visā transportlīdzekļa kalpošanas laikā. Šā mērķa sasniegšanai tipa apstiprinātāja iestāde pieņem, ka transportlīdzekļiem ar nobraukumu, kurš ir lielāks par V tipa ilglaicīguma pārbaudes attālumu (saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikumu), kas minēts šā pielikuma 3.3.1. punktā, var būt tāds OBD sistēmas darbības pasliktinājums, ka šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās emisiju vērtības var tikt pārsniegtas, pirms OBD sistēma signalizē transportlīdzekļa vadītājam par kļūmi.

3.1.1.   Piekļuvei OBD sistēmai, kas nepieciešama transportlīdzekļa pārbaudei, diagnostikai, apkopei vai remontam, ir jābūt neierobežotai un standartizētai. Visi ar emisijām saistītie kļūdu kodi ir atbilstoši šā pielikuma 1. papildinājuma 6.5.3.4. punktam.

3.1.2.   Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad ražotājs sniedzis pilnvarotajiem izplatītājiem vai darbnīcām remontam nepieciešamo informāciju, ražotājs šo informāciju (tostarp visus turpmākos grozījumus un papildinājumus) dara pieejamu par pamatotu un nediskriminējošu samaksu un par to attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi.

Ja šie noteikumi netiek izpildīti, tipa apstiprinātāja iestāde veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka remontam nepieciešamā informācija ir pieejama saskaņā ar procedūrām, kas noteiktas tipa apstiprināšanai un uzraudzībai ekspluatācijā.

3.2.   OBD sistēmai ir jābūt projektētai, konstruētai un uzstādītai transportlīdzeklī tā, lai tā normālas lietošanas apstākļos atbilstu šā pielikuma prasībām.

3.2.1.   OBD sistēmas pagaidu izslēgšana

3.2.1.1.   Ražotājs var izslēgt OBD sistēmu, ja tās spēju veikt uzraudzīšanu ietekmē zems degvielas līmenis. Izslēgšanu nedrīkst veikt, ja degvielas līmenis tvertnē ir vairāk nekā 20 % no degvielas tvertnes nominālā tilpuma.

3.2.1.2.   Ražotājs var izslēgt OBD sistēmu, ja apkārtējā temperatūra motora iedarbināšanas laikā ir zemāka par 266 K (–7 °C) un augstumā, kas pārsniedz 2 500 metrus virs jūras līmeņa ar noteikumu, ka ražotājs iesniedz informāciju un/vai inženiertehnisku izvērtējumu, kurā pienācīgi pierādīts, ka šādos apstākļos uzraudzība būtu neuzticama. Ražotājs var arī pieprasīt OBD sistēmas atslēgšanos pie citām apkārtējām temperatūrām motora iedarbināšanas laikā, ja tas apstiprinātājai iestādei ar datiem un/vai inženiertehnisku izvērtējumu pierāda, ka šādos apstākļos tiktu noteikta nepareiza diagnoze. Nav nepieciešams ieslēgt nepareizas darbības indikatoru, ja OBD robežvērtības tiek pārsniegtas reģenerācijas laikā, ar nosacījumu, ka nav defektu.

3.2.1.3.   Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas konstruēti jaudas noņemšanas iekārtu uzstādīšanai, ir atļauta ietekmēto uzraudzības sistēmu atslēgšana, ja šāda atslēgšana notiek tikai tad, kad jaudas noņemšanas ierīce darbojas.

Papildus šī punkta noteikumiem ražotājs var ļaut OBD sistēmai īslaicīgi atslēgties šādos apstākļos:

| a) | ar maināmu degvielu vai vienas/divu degvielu ar gāzi darbināmiem transportlīdzekļiem – uz 1 minūti pēc atkārtotas degvielas uzpildes, lai ļautu ECU atpazīt degvielas kvalitāti un sastāvu; |
| --- | --- |

a)

ar maināmu degvielu vai vienas/divu degvielu ar gāzi darbināmiem transportlīdzekļiem – uz 1 minūti pēc atkārtotas degvielas uzpildes, lai ļautu ECU atpazīt degvielas kvalitāti un sastāvu;

| b) | divu degvielu transportlīdzekļiem – uz 5 sekundēm pēc pārslēgšanās uz otru degvielu, lai ļautu pielāgot motora parametrus; |
| --- | --- |

b)

divu degvielu transportlīdzekļiem – uz 5 sekundēm pēc pārslēgšanās uz otru degvielu, lai ļautu pielāgot motora parametrus;

| c) | ražotājs drīkst atkāpties no šiem laika ierobežojumiem, ja var uzskatāmi pierādīt, ka degvielas uzpildes sistēmas stabilizēšanai pēc atkārtotas degvielas uzpildes vai degvielas pārslēgšanas nepieciešams ilgāks laiks pamatotu tehnisku iemeslu dēļ. Jebkurā gadījumā OBD sistēmai jāieslēdzas atpakaļ pēc iespējas ātri vai nu tiklīdz atpazīta degvielas kvalitāte un sastāvs, vai arī pielāgoti motora parametri. |
| --- | --- |

c)

ražotājs drīkst atkāpties no šiem laika ierobežojumiem, ja var uzskatāmi pierādīt, ka degvielas uzpildes sistēmas stabilizēšanai pēc atkārtotas degvielas uzpildes vai degvielas pārslēgšanas nepieciešams ilgāks laiks pamatotu tehnisku iemeslu dēļ. Jebkurā gadījumā OBD sistēmai jāieslēdzas atpakaļ pēc iespējas ātri vai nu tiklīdz atpazīta degvielas kvalitāte un sastāvs, vai arī pielāgoti motora parametri.

3.2.2.   Motora aizdedzes izlaidums transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru

3.2.2.1.   Pie īpašiem motora apgriezienu un slodzes apstākļiem ražotāji drīkst pieņemt augstākus kritērijus attiecībā uz aizdedzes izlaidumu procentuālo īpatsvaru par iestādei paziņotajiem, ja tie iestādei var pierādīt, ka zemāka līmeņa aizdedzes izlaidumu noteikšana būtu neuzticama.

3.2.2.2.   Ja ražotājs var iestādei pierādīt, ka augstāka līmeņa (procentuāli) aizdedzes pārtraukumu noteikšana nav lietderīga vai ka aizdedzes pārtraukumu nevar atšķirt no cita veida ietekmes (piemēram, nelīdzena ceļa, pārnesuma maiņas, pēc motora iedarbināšanas utt.), aizdedzes pārtraukumu uzraudzības sistēma šādos apstākļos var tikt izslēgta

3.3.   Testu apraksts

3.3.1.   Testus veic transportlīdzeklim, ko izmanto V tipa ilglaicīguma testam, kurš minēts šo noteikumu 9. pielikumā, izmantojot šā pielikuma 1. papildinājumā minēto testa procedūru. Testus veic, noslēdzot V tipa ilglaicīguma testu.

Ja V tipa ilglaicīguma testu neveic, vai pēc ražotāja pieprasījuma, OBD demonstrējumu testiem var izmantot pietiekami vecinātu un reprezentatīvu transportlīdzekli.

3.3.2.   OBD sistēmai ir jāuzrāda ar emisijām saistītas sastāvdaļas vai sistēmas kļūme, ja šī kļūme rada emisiju palielinājumu, kurš pārsniedz robežvērtības, kas minētas A11/1., A11/2. vai A11/3. tabulā saskaņā ar šo noteikumu 12. punkta nosacījumiem.

3.3.2.1.   OBD robežvērtības transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā norādītajiem emisijas robežlielumiem no datumiem, kas minēti attiecīgi šo noteikumu 12.2.3. un 12.2.4. punktā attiecībā uz jauna tipa apstiprinājumiem un jauniem transportlīdzekļiem, ir sniegtas A11/1. tabulā.

A11/1. tabula

Galīgās OBD robežvērtības

| | Atskaites masa
  (RM)
  (kg) | Oglekļa monoksīda masa | Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa | Slāpekļa oksīdu masa | Cieto daļiņu masa (1) | Daļiņu skaits (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) | (PN)
  (#/km) |
| Kategorija | Klase | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI | CI | PI |
| M | — | Visas | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 90 | 140 | 12 | 12 | | |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 110 | 180 | 12 | 12 | | |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| N2 | — | Visas | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 120 | 220 | 12 | 12 | | |
| PI | dzirksteļaizdedze |
| CI | kompresijaizdedze. |

Atskaites masa

(RM)

(kg)

Oglekļa monoksīda masa

Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa

Slāpekļa oksīdu masa

Cieto daļiņu masa (1)

Daļiņu skaits (1)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

(PN)

(#/km)

Kategorija

Klase

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

CI

PI

M

—

Visas

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

90

140

12

12

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

110

180

12

12

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

N2

—

Visas

4 300

2 500

270

350

120

220

12

12

PI

dzirksteļaizdedze

CI

kompresijaizdedze.

3.3.2.2.   Līdz datumiem, kas šo noteikumu 12.2.3. un 12.2.4. punktā norādīti attiecībā uz jauniem tipa apstiprinājumiem un jauniem transportlīdzekļiem, OBD robežvērtības, kas minētas A11/2. tabulā, pēc ražotāja izvēles piemēro transportlīdzekļiem, kam tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā norādītajiem emisiju robežlielumiem.

A11/2. tabula

Pagaidu OBD robežvērtības

| | Atskaites masa
  (RM)
  (kg) | Oglekļa monoksīda masa | Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa | Slāpekļa oksīdu masa | Cieto daļiņu masa (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| Kategorija | Klase | | PI | CI | PI | CI | PI | CI | CI | PI |
| M | — | Visas | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 1 750 | 170 | 290 | 150 | 180 | 25 | 25 |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 3 400 | 2 200 | 225 | 320 | 190 | 220 | 25 | 25 |
| III | 1 760 < RM | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| N2 | — | Visas | 4 300 | 2 500 | 270 | 350 | 210 | 280 | 30 | 30 |
| PI | dzirksteļaizdedze |
| CI | kompresijaizdedze. |

Atskaites masa

(RM)

(kg)

Oglekļa monoksīda masa

Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa

Slāpekļa oksīdu masa

Cieto daļiņu masa (2)

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

Kategorija

Klase

PI

CI

PI

CI

PI

CI

CI

PI

M

—

Visas

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

1 750

170

290

150

180

25

25

II

1 305 < RM ≤ 1 760

3 400

2 200

225

320

190

220

25

25

III

1 760 < RM

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

N2

—

Visas

4 300

2 500

270

350

210

280

30

30

PI

dzirksteļaizdedze

CI

kompresijaizdedze.

3.3.2.3.   A11/3. tabulā norādītas OBD robežvērtības kompresijaizdedzes transportlīdzekļiem, kuri atbilst emisijas robežvērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punkta 1. tabulā un kuru tips ir apstiprināts līdz šo noteikumu 12.2.1. punktā norādītajiem datumiem. Šīs robežvērtības vairs nepiemēro pēc šo noteikumu 12.2.2. punktā norādītajiem datumiem jauniem transportlīdzekļiem, kurus reģistrē, pārdod vai nodod ekspluatācijā.

A11/3. tabula

OBD starpposma robežvērtības

| | Atskaites masa
  (RM)
  (kg) | Oglekļa monoksīda masa | Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa | Slāpekļa oksīdu masa | Cieto daļiņu masa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (CO)
  (mg/km) | (NMHC)
  (mg/km) | (NOx)
  (mg/km) | (PM)
  (mg/km) |
| Kategorija | Klase | | CI | CI | CI | CI |
| M | — | Visas | 1 900 | 320 | 240 | 50 |
| N1 | I | RM ≤ 1 305 | 1 900 | 320 | 240 | 50 |
| II | 1 305 < RM ≤ 1 760 | 2 400 | 360 | 315 | 50 |
| III | 1 760 < RM | 2 800 | 400 | 375 | 50 |
| N2 | — | Visas | 2 800 | 400 | 375 | 50 |
| PI | dzirksteļaizdedze |
| CI | kompresijaizdedze. |

Atskaites masa

(RM)

(kg)

Oglekļa monoksīda masa

Ogļūdeņražu, kas nav metāns, masa

Slāpekļa oksīdu masa

Cieto daļiņu masa

(CO)

(mg/km)

(NMHC)

(mg/km)

(NOx)

(mg/km)

(PM)

(mg/km)

Kategorija

Klase

CI

CI

CI

CI

M

—

Visas

1 900

320

240

50

N1

I

RM ≤ 1 305

1 900

320

240

50

II

1 305 < RM ≤ 1 760

2 400

360

315

50

III

1 760 < RM

2 800

400

375

50

N2

—

Visas

2 800

400

375

50

PI

dzirksteļaizdedze

CI

kompresijaizdedze.

3.3.3.   Uzraudzības prasības ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotiem transportlīdzekļiem.

Izpildot šā pielikuma 3.3.2. punkta prasības, OBD sistēma uzrauga vismaz turpmāk izklāstītos elementus.

3.3.3.1.   Katalītiskā neitralizatora efektivitātes samazināšanās attiecībā uz THC un NOx emisijām. Ražotājs var uzraudzīt tikai priekšējo katalizatoru vai to kopā ar nākamo(-ajiem) katalizatoru(-iem) aiz tā. Uzskata, ka uzraudzītais katalizators vai katalizatoru kombinācija darbojas nepareizi, ja emisijas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā norādītās NMHC vai NOx robežvērtības.

3.3.3.2.   Aizdedzes pārtraukumu esamība motora darbības diapazonā, ko ierobežo šādas līnijas:

| a) | maksimālais apgriezienu skaits 4 500 min– 1 vai par 1 000 min– 1 lielāks par lielāko apgriezienu skaitu I tipa testa ciklā, atkarībā no tā, kas ir zemāks; |
| --- | --- |

a)

maksimālais apgriezienu skaits 4 500 min– 1 vai par 1 000 min– 1 lielāks par lielāko apgriezienu skaitu I tipa testa ciklā, atkarībā no tā, kas ir zemāks;

| b) | pozitīva griezes momenta līnija (t. i., motora slodze ar pārnesumu neitrālā pozīcijā); |
| --- | --- |

b)

pozitīva griezes momenta līnija (t. i., motora slodze ar pārnesumu neitrālā pozīcijā);

| c) | līnija, kas savieno šādus motora darbības punktus: pozitīva griezes momenta līnija pie 3 000 min– 1 un punkts uz maksimālā ātruma līnijas, kas noteikta a) punktā, ar vakuumu motora kolektorā, kas par 13,33 kPa zemāks par pozitīvā griezes momenta līniju; |
| --- | --- |

c)

līnija, kas savieno šādus motora darbības punktus: pozitīva griezes momenta līnija pie 3 000 min– 1 un punkts uz maksimālā ātruma līnijas, kas noteikta a) punktā, ar vakuumu motora kolektorā, kas par 13,33 kPa zemāks par pozitīvā griezes momenta līniju;

3.3.3.3.   Skābekļa devēja pasliktināšanās

Šis punkts nozīmē, ka saskaņā ar šā pielikuma prasībām uzrauga visu katalītiskā neitralizatora nepareizas darbības uzraudzībai uzstādīto un izmantoto skābekļa devēju pasliktināšanos.

3.3.3.4.   Ja tie darbojas ar izvēlēto degvielu, uzrauga citas emisijas kontroles sistēmas sastāvdaļas vai sistēmas, vai ar emisiju saistītas piedziņas sastāvdaļas vai sistēmas, kas pievienotas datoram un kā kļūdas rezultātā izpūtēja emisijas var pārsniegt šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības.

3.3.3.5.   Ja neuzrauga citā veidā, jebkādas citas ar emisiju saistītas piedziņas sastāvdaļas, kas pievienotas datoram, tostarp jebkuri attiecīgi devēji, ar kuru palīdzību veic uzraudzības funkcijas, nepārtraukti uzrauga ķēdes nepārtrauktības nolūkos.

3.3.3.6.   Iztvaikošanas emisijas attīrīšanas elektronisko kontrolierīci nepārtraukti uzrauga vismaz ķēdes nepārtrauktības nolūkos.

3.3.3.7.   Tiešās iesmidzināšanas dzirksteļaizdedzes motoriem uzrauga jebkādu nepareizu darbību, kas varētu izraisīt to, ka emisijas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā cietdaļiņām noteikto robežvērtību, un kas jāuzrauga saskaņā ar šā pielikuma prasībām attiecībā uz kompresijaizdedzes motoriem.

3.3.4.   Uzraudzības prasības ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkotiem transportlīdzekļiem

Izpildot šā pielikuma 3.3.2. punkta prasības, OBD sistēma uzrauga vismaz turpmāk izklāstītos elementus:

| 3.3.4.1. | katalītiskā neitralizatora efektivitātes mazināšanās, ja tāds ir uzstādīts; |
| --- | --- |

3.3.4.1.

katalītiskā neitralizatora efektivitātes mazināšanās, ja tāds ir uzstādīts;

| 3.3.4.2. | cietdaļiņu filtra darbība un integritāte, ja tāds ir uzstādīts; |
| --- | --- |

3.3.4.2.

cietdaļiņu filtra darbība un integritāte, ja tāds ir uzstādīts;

| 3.3.4.3. | degvielas iesmidzināšanas sistēmas elektronisko degvielas padeves daudzuma un laika vadības ierīci pārrauga attiecībā uz ķēdi nepārtrauktību un attiecībā uz vispārēju funkcionālu atteici; |
| --- | --- |

3.3.4.3.

degvielas iesmidzināšanas sistēmas elektronisko degvielas padeves daudzuma un laika vadības ierīci pārrauga attiecībā uz ķēdi nepārtrauktību un attiecībā uz vispārēju funkcionālu atteici;

| 3.3.4.4. | citas emisijas kontroles sistēmas sastāvdaļas vai sistēmas, vai ar emisijām saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas vai sistēmas, kas ir pievienotas datoram, kura kļūda var radīt izplūdes gāzu emisiju palielinājumu, pārsniedzot šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības. Šādas sistēmas vai sastāvdaļas ir, piemēram, tādas, kas ir paredzētas gaisa masas plūsmas, volumetriskās plūsmas (un temperatūras), pūtes spiediena un ieplūdes kolektora spiediena (un attiecīgo devēju, kas nodrošina šādu funkcionalitāti) uzraudzībai un kontrolei; |
| --- | --- |

3.3.4.4.

citas emisijas kontroles sistēmas sastāvdaļas vai sistēmas, vai ar emisijām saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas vai sistēmas, kas ir pievienotas datoram, kura kļūda var radīt izplūdes gāzu emisiju palielinājumu, pārsniedzot šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības. Šādas sistēmas vai sastāvdaļas ir, piemēram, tādas, kas ir paredzētas gaisa masas plūsmas, volumetriskās plūsmas (un temperatūras), pūtes spiediena un ieplūdes kolektora spiediena (un attiecīgo devēju, kas nodrošina šādu funkcionalitāti) uzraudzībai un kontrolei;

| 3.3.4.5. | ja vien neuzrauga citādi, jebkādi citi ar emisijām saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas, kas pievienotas datoram, attiecībā uz ķēdi ir jāpārrauga nepārtraukti. |
| --- | --- |

3.3.4.5.

ja vien neuzrauga citādi, jebkādi citi ar emisijām saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas, kas pievienotas datoram, attiecībā uz ķēdi ir jāpārrauga nepārtraukti.

| 3.3.4.6. | Uzrauga EGR sistēmas nepareizu darbību un efektivitātes samazināšanos. |
| --- | --- |

3.3.4.6.

Uzrauga EGR sistēmas nepareizu darbību un efektivitātes samazināšanos.

| 3.3.4.7. | Uzrauga NOx pārveidošanas sistēmas, kurā izmanto reaģentu, un šā reaģenta dozēšanas apakšsistēmas nepareizu darbību un efektivitātes mazināšanos. |
| --- | --- |

3.3.4.7.

Uzrauga NOx pārveidošanas sistēmas, kurā izmanto reaģentu, un šā reaģenta dozēšanas apakšsistēmas nepareizu darbību un efektivitātes mazināšanos.

| 3.3.4.8. | Uzrauga NOx pārveidošanas sistēmas, kurā neizmanto reaģentu, nepareizu darbību un efektivitātes mazināšanos. |
| --- | --- |

3.3.4.8.

Uzrauga NOx pārveidošanas sistēmas, kurā neizmanto reaģentu, nepareizu darbību un efektivitātes mazināšanos.

| 3.3.4.9 | Tomēr attiecībā uz turpmāk tekstā uzskaitītajām iekārtām uzraudzība jāveic attiecībā uz to pilnīgu atteici vai noņemšanu (ja noņemšanas gadījumā tiktu pārsniegtas piemērojamās emisiju robežvērtības):






  a) | cietdaļiņu filtrs, kas kompresijaizdedzes motoros uzstādīts kā atsevišķa vienība vai iebūvēts kombinētajā emisijas kontroles iekārtā, |
| --- | --- | --- |

3.3.4.9

Tomēr attiecībā uz turpmāk tekstā uzskaitītajām iekārtām uzraudzība jāveic attiecībā uz to pilnīgu atteici vai noņemšanu (ja noņemšanas gadījumā tiktu pārsniegtas piemērojamās emisiju robežvērtības):

a)

cietdaļiņu filtrs, kas kompresijaizdedzes motoros uzstādīts kā atsevišķa vienība vai iebūvēts kombinētajā emisijas kontroles iekārtā,

| b) | NOx pārveidošanas sistēma, kas kompresijaizdedzes motoros uzstādīta kā atsevišķa vienība vai iebūvēta kombinētajā emisijas kontroles iekārtā, |
| --- | --- |

b)

NOx pārveidošanas sistēma, kas kompresijaizdedzes motoros uzstādīta kā atsevišķa vienība vai iebūvēta kombinētajā emisijas kontroles iekārtā,

| c) | dīzeļdegvielas oksidēšanas katalizators (DOC), kas kompresijaizdedzes motoros uzstādīts kā atsevišķa vienība vai iebūvēts kombinētajā emisijas kontroles iekārtā. |
| --- | --- |

c)

dīzeļdegvielas oksidēšanas katalizators (DOC), kas kompresijaizdedzes motoros uzstādīts kā atsevišķa vienība vai iebūvēts kombinētajā emisijas kontroles iekārtā.

| 3.3.4.10 | Šā pielikuma 3.3.4.9. punktā minētās iekārtas uzrauga arī attiecībā uz jebkuru atteici, kuras dēļ tiktu pārsniegtas piemērojamās OBD robežvērtības. |
| --- | --- |

3.3.4.10

Šā pielikuma 3.3.4.9. punktā minētās iekārtas uzrauga arī attiecībā uz jebkuru atteici, kuras dēļ tiktu pārsniegtas piemērojamās OBD robežvērtības.

3.3.5.   Ražotāji var pierādīt tipa apstiprinātājai iestādei, ka atsevišķas sastāvdaļas vai sistēmas nav jāuzrauga, ja to pilnīgas atteices vai noņemšanas gadījumā emisijas nepārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības.

3.4.   Katru reizi iedarbinot motoru, ir jāuzsāk un vismaz vienu reizi jāpabeidz diagnostikas pārbaužu sērija ar noteikumu, ka ir ievēroti pareizi testa apstākļi. Testa apstākļi ir jāizvēlas tā, lai tie visi ietilptu normālas braukšanas apstākļos, kas paredzēti I tipa testā.

3.5.   Nepareizas darbības indikatora (MI) ieslēgšanās

3.5.1.   OBD sistēmā ir jāietver nepareizas darbības indikators, kas viegli uztverams transportlīdzekļa vadītājam. To nedrīkst izmantot citam nolūkam, izņemot, lai transportlīdzekļa vadītājam uzrādītu ārkārtas ieslēgšanos vai avārijas režīmu. Šim indikatoram ir jābūt redzamam visos pienācīga apgaismojuma apstākļos. Kad tas ir ieslēdzies, tam jāataino simbols atbilstīgi ISO 2575. Transportlīdzeklis nedrīkst būt aprīkots ar vairāk kā vienu vispārēja pielietojuma MI ar emisijām saistītām problēmām. Ir atļauti atsevišķi īpaša nolūka rādītāji (piem., bremžu sistēma, drošības jostu piesprādzēšana, eļļas spiediens u. c.). Sarkanās krāsas izmantošana MI ir aizliegta.

3.5.2.   Par stratēģijām, kam nepieciešami vairāk par diviem iepriekšējas sagatavošanas cikliem MI ieslēgšanai, ražotājam jāsniedz informācija un/vai inženiertehniskais izvērtējums, kurā pienācīgi pierādīts, ka uzraudzības sistēma ir vienlīdz efektīva un savlaicīgi nosaka sastāvdaļu pasliktināšanos. Stratēģijas, kurām vidēji nepieciešami vairāk nekā 10 braukšanas cikli MI ieslēgšanai, nav pieņemamas. MI jāieslēdzas arī katru reizi, kad motora vadība ieslēdzas emisiju pastāvīgajā noklusējuma režīmā, ja ir pārsniegtas šā pielikuma 3.3.2. punktā norādītās emisijas vērtības vai ja OBD sistēma nespēj pildīt šā pielikuma 3.3.3. vai 3.3.4. punktā noteiktās uzraudzības pamatprasības. MI ir jāieslēdzas skaidrā brīdinājuma režīmā, piemēram, kā mirgojošs indikators, visā periodā, kad notiek motora aizdedzes izlaidumi tādā līmenī, kas visticamāk varētu izraisīt katalizatora bojājumu, kā noteicis ražotājs. MI ir jāieslēdzas arī tad, kad transportlīdzekļa aizdedzes atslēga ir pagriezta pozīcijā pirms motora iedarbināšanas vai startera darbināšanas, un jāizslēdzas pēc motora iedarbināšanas, ja pirms tam nav noteikti darbības traucējumi.

3.6.   Kļūdu kodu glabāšana

3.6.1.   OBD sistēmai ir jāreģistrē kļūdu kods(-i), kas norāda emisijas kontroles sistēmas stāvokli. Atsevišķus stāvokļa kodus izmanto, lai identificētu pareizi darbojošās emisiju kontroles sistēmas un tādas emisiju kontroles sistēmas, kuru pilnīgai izvērtēšanai nepieciešama transportlīdzekļa papildu darbināšana. Ja MI ieslēgšanos izraisa izmaiņas, darbības traucējums vai emisiju pastāvīgā noklusējuma režīms, ir jāsaglabā kļūdas kods, kas norāda darbības kļūmes veidu. Kļūdas kodu saglabā arī gadījumos, kas minēti šā pielikuma 3.3.3.5. un 3.3.4.5. punktā.

3.6.2.   Transportlīdzekļa nobrauktais attālums ar ieslēgtu MI ir pieejams jebkurā laikā caur seriālo pieslēgvietu standarta savienojumā.

3.6.3.   Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkotu transportlīdzekļu gadījumā cilindri, kuros ir aizdedzes izlaidums, nav atsevišķi jānosaka, ja tiek saglabāts atšķirīgs viena vai vairāku cilindru aizdedzes izlaidumu kļūdas kods.

3.7.   MI izslēgšana

3.7.1.   Attiecībā uz aizdedzes izlaidumu tādā līmenī, kas varētu radīt katalizatora bojājumus (kā noteicis ražotājs), MI var pārslēgt atpakaļ iepriekšējā ieslēgšanās režīmā, ja aizdedzes izlaidums vairs nenotiek vai ja motoru darbina pēc izmaiņām ātruma un slodzes apstākļos, kad aizdedzes izlaidumu līmenis neizraisa katalizatora bojājumus. Ja MI pārslēdz uz iepriekšējo darbības līmeni, attiecīgus kļūdu kodus un saglabātos motora apstākļus var izdzēst.

3.7.2.   Attiecībā uz visām pārējām kļūmēm MI var izslēgt pēc trim secīgiem braukšanas cikliem, kuru laikā uzraudzības sistēma, kas iedarbina MI, vairs neatklāj kļūmi un ja nav noteikta cita kļūmi, kas neatkarīgi ieslēgtu MI.

3.8.   Kļūdas koda dzēšana

3.8.1.   OBD sistēma var dzēst kļūdas kodu, nobraukto attālumu un saglabāto informāciju, ja šī pati kļūda nav atkārtoti reģistrēta vismaz 40 motora uzsildīšanas ciklos.

3.9.   Divu degvielu gāzes transportlīdzekļi

Parasti divu degvielu gāzes transportlīdzekļiem katram degvielas veidam (benzīns un (dabasgāze/biometāns)/sašķidrinātā naftas gāze) visas OBD prasības piemēro tāpat kā vienas degvielas transportlīdzekļiem. Šim nolūkam izmanto vienu no divām iespējām šā pielikuma 3.9.1. vai 3.9.2. punktā vai jebkuru to kombināciju.

3.9.1.   Viena OBD sistēma abiem degvielas veidiem.

3.9.1.1.   Katrai diagnostikai vienas OBD sistēmas gadījumā darbībai ar benzīnu un (dabasgāzi/biometānu)/sašķidrināto naftas gāzi vai nu neatkarīgi no tobrīd izmantotās degvielas, vai konkrētajam degvielas veidam veic šādas procedūras:

| a) | nepareizas darbības indikatora ieslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.5. punktu); |
| --- | --- |

a)

nepareizas darbības indikatora ieslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.5. punktu);

| b) | kļūdas koda saglabāšana (sk. šā pielikuma 3.6. punktu); |
| --- | --- |

b)

kļūdas koda saglabāšana (sk. šā pielikuma 3.6. punktu);

| c) | MI izslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.7. punktu); |
| --- | --- |

c)

MI izslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.7. punktu);

| d) | kļūdas koda dzēšana (sk. šā pielikuma 3.8. punktu). |
| --- | --- |

d)

kļūdas koda dzēšana (sk. šā pielikuma 3.8. punktu).

Uzraugāmajām sastāvdaļām vai sistēmām var izmantot vai nu atsevišķu diagnostiku katram degvielas veidam, vai kopīgu diagnostiku.

3.9.1.2.   OBD sistēma var atrasties vienā vai vairākos datoros.

3.9.2.   Divas atsevišķas OBD sistēmas, pa vienai katram degvielas veidam.

3.9.2.1.   Turpmākās procedūras veic neatkarīgi vienu no otras, transportlīdzeklim darbojoties ar benzīnu vai ar (dabasgāzi/biometānu)/sašķidrināto naftas gāzi:

| a) | nepareizas darbības indikatora ieslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.5. punktu); |
| --- | --- |

a)

nepareizas darbības indikatora ieslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.5. punktu);

| b) | kļūdas koda saglabāšana (sk. šā pielikuma 3.6. punktu); |
| --- | --- |

b)

kļūdas koda saglabāšana (sk. šā pielikuma 3.6. punktu);

| c) | MI izslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.7. punktu); |
| --- | --- |

c)

MI izslēgšanās (sk. šā pielikuma 3.7. punktu);

| d) | kļūdas koda dzēšana (sk. šā pielikuma 3.8. punktu). |
| --- | --- |

d)

kļūdas koda dzēšana (sk. šā pielikuma 3.8. punktu).

3.9.2.2.   Atsevišķās OBD sistēmas var atrasties vienā vai vairākos datoros.

3.9.3.   Īpašas prasības attiecībā uz diagnostikas signālu pārraidi no divu degvielu gāzes transportlīdzekļiem

3.9.3.1.   Pēc diagnostiskās skenēšanas ierīces pieprasījuma diagnostikas signālu pārraida uz vienu vai vairākām avota adresēm. Avota adrešu izmantošana ir izklāstīta ISO DIS 15031–5 “Autotransporta līdzekļi – saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai – 5. daļā: Diagnostikas pakalpojumi, kas saistīti ar emisiju”, 2001. gada 1. novembris.

3.9.3.2.   Identificēt informāciju saistībā ar konkrēto degvielu var:

| a) | izmantojot avota adreses, un/vai |
| --- | --- |

a)

izmantojot avota adreses, un/vai

| b) | izmantojot degvielas izvēles slēdzi, un/vai |
| --- | --- |

b)

izmantojot degvielas izvēles slēdzi, un/vai

| c) | izmantojot konkrētās degvielas kļūdu kodus. |
| --- | --- |

c)

izmantojot konkrētās degvielas kļūdu kodus.

3.9.4.   Attiecībā uz statusa kodu (kā aprakstīts šā pielikuma 3.6. punktā) jāizmanto viena no turpmākajām divām iespējām, ja viens vai vairāki diagnostikas signāli, ar kuriem paziņo par gatavību, ir specifiski konkrētajam degvielas tipam:

| a) | statusa kods ir degvielai specifisks, t. i., izmanto divus statusa kodus, katram degvielas veidam savu; |
| --- | --- |

a)

statusa kods ir degvielai specifisks, t. i., izmanto divus statusa kodus, katram degvielas veidam savu;

| b) | statusa kods rāda, ka kontroles sistēmas ir pilnīgi izvērtētas abiem degvielas veidiem (benzīnam un (dabasgāzei/biometānam)/sašķidrinātajai naftas gāzei)), kad kontroles sistēmas ir pilnīgi izvērtētas vienam no degvielas tipiem. |
| --- | --- |

b)

statusa kods rāda, ka kontroles sistēmas ir pilnīgi izvērtētas abiem degvielas veidiem (benzīnam un (dabasgāzei/biometānam)/sašķidrinātajai naftas gāzei)), kad kontroles sistēmas ir pilnīgi izvērtētas vienam no degvielas tipiem.

Ja neviens no diagnostikas signāliem, ar kuriem paziņo par gatavību, nav specifisks konkrētajam degvielas tipam, jāatbalsta tikai vienu statusa kodu.

4.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ IEBŪVĒTO DIAGNOSTIKAS SISTĒMU TIPA APSTIPRINĀŠANU

4.1.   Ražotājs var pieprasīt iestādei pieņemt OBD sistēmu tipa apstiprināšanai, kaut arī sistēmai ir viens vai vairāki trūkumi tā, ka tā neatbilst pilnībā šā pielikuma prasībām.

4.2.   Izskatot šo pieprasījumu, iestāde nosaka, vai atbilstības nodrošināšana šā pielikuma prasībām ir praktiski iespējama un lietderīga.

Tipa apstiprinātāja iestāde ņem vērā ražotāja sniegtus datus, kas cita starpā izklāsta tādus faktorus kā tehniskās īstenošanas iespējas, apstrādes termiņš un ražošanas cikli, tostarp motoru vai transportlīdzekļu konstrukciju pakāpenisku ieviešanu un izmantošanas pārtraukšanu un plānotās datoru atjaunināšanas, līmeni, līdz kuram attiecīgā OBD sistēma atbilst šo noteikumu prasībām, un ražotāja pierādījumi, ka ieguldīti pietiekami centieni, lai sasniegtu atbilstību šiem noteikumiem.

4.2.1.   Tipa apstiprinātāja iestāde nepieņem tādus pieprasījumus, kuros trūkums ir pilnīga nepieciešamās diagnostikas ierīce neesība vai ar šādu ierīci saistītu datu obligātās reģistrēšanas un ziņošanas neesība.

4.2.2.   Tipa apstiprinātāja iestāde nepieņem nekādus pieprasījumus, kuros trūkums ir tas, ka netiek ievērotas šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās OBD robežvērtības.

4.3.   Nosakot nepilnību secību, vispirms nosaka nepilnības dzirksteļaizdedzes motoriem, kas saistītas ar šā pielikuma 3.3.3.1., 3.3.3.2. un 3.3.3.3. punktu un nepilnības kompresijaizdedzes motoriem, kas saistītas ar šā pielikuma 3.3.4.1., 3.3.4.2. un 3.3.4.3. punktu.

4.4.   Pirms tipa apstiprināšanas vai tās laikā nav pieļaujami nekādi trūkumi attiecībā uz šā pielikuma 1. papildinājuma 6.5. punkta prasībām, izņemot 6.5.3.4. punktu.

4.5.   Trūkumu laikposms

4.5.1.   Trūkums var saglabāties divu gadu laikposmā pēc transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas datuma, izņemot gadījumus, kad var uzskatāmi pierādīt, ka trūkuma izlabošanai nepieciešama būtiska transportlīdzekļa aparatūras pārveidošana un izgatavošanas laiks, kas pārsniedz divus gadus. Šādā gadījumā trūkums var saglabāties laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus.

4.5.2.   Ražotājs drīkst pieprasīt, lai apstiprinātāja iestāde nepilnību pieļauj retrospektīvi, ja to atklāj pēc sākotnējās tipa apstiprināšanas. Šajā gadījumā trūkums drīkst saglabāties divu gadu periodā pēc paziņošanas datuma tipa apstiprinātājai iestādei, izņemot gadījumus, kad var uzskatāmi pierādīt, ka trūkuma izlabošanai nepieciešama būtiska transportlīdzekļa aparatūras pārveidošana un izgatavošanas laiks, kas pārsniedz divus gadus. Šādā gadījumā trūkums var saglabāties laikposmā, kas nepārsniedz trīs gadus.

4.6.   Iestāde paziņo savu lēmumu par trūkuma pieļaušanu visām 1958. gada nolīguma pusēm, kas piemēro šos noteikumus.

5.   PIEKĻUVE OBD INFORMĀCIJAI

5.1.   Tipa apstiprinājuma vai tipa apstiprinājuma grozījumu pieteikumam pievieno attiecīgo informāciju par transportlīdzekļa OBD sistēmu. Šī informācija ļauj rezerves vai modernizēšanas sastāvdaļu ražotājiem ražot savietojamas detaļas ar transportlīdzekļa OBD sistēmu, lai nodrošinātu darbību bez defektiem un aizsargātu transportlīdzekļa lietotāju no transportlīdzekļa darbības traucējumiem. Līdzīgi šī informācija ļauj diagnostikas instrumentu un testa iekārtu ražotājiem ražot instrumentus un iekārtas, kas nodrošina transportlīdzekļa emisiju kontroles sistēmas efektīvu un precīzu diagnostiku.

5.2.   Tipa apstiprinātāja iestāde šo noteikumu 2. pielikuma 1. papildinājumu, kas ietver attiecīgo informāciju par OBD sistēmu, pēc pieprasījuma nediskriminējošā veidā dara pieejamu visiem ieinteresētajiem sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu un testa iekārtu ražotājiem.

5.2.1.   Ja tipa apstiprinātāja iestāde no kāda ieinteresēta sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu ražotāja saņem pieprasījumu sniegt informāciju par tāda transportlīdzekļa OBD, kuram tipa apstiprinājums piešķirts saskaņā ar iepriekšējo šo noteikumu redakciju:

| a) | tipa apstiprinātāja iestāde 30 dienu laikā pieprasa attiecīgā transportlīdzekļa ražotājam sniegt šo noteikumu 1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. punktā norādīto informāciju. Nepiemēro 1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. punkta otrās daļas prasības (t. i., šo tekstu “ja vien šāda informācija nav intelektuālo īpašumtiesību objekts vai ražotāja vai OEM piegādātāju īpaša zinātība”); |
| --- | --- |

a)

tipa apstiprinātāja iestāde 30 dienu laikā pieprasa attiecīgā transportlīdzekļa ražotājam sniegt šo noteikumu 1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. punktā norādīto informāciju. Nepiemēro 1. pielikuma 3.2.12.2.7.6. punkta otrās daļas prasības (t. i., šo tekstu “ja vien šāda informācija nav intelektuālo īpašumtiesību objekts vai ražotāja vai OEM piegādātāju īpaša zinātība”);

| b) | ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz šo informāciju divu mēnešu laikā pēc pieprasīšanas; |
| --- | --- |

b)

ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei sniedz šo informāciju divu mēnešu laikā pēc pieprasīšanas;

| c) | tipa apstiprinātāja iestāde šo informāciju nodod nolīguma pušu tipa apstiprinātājām iestādēm, un tā tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, pievieno šo informāciju šo noteikumu 1. pielikumā saistībā ar transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas informāciju. |
| --- | --- |

c)

tipa apstiprinātāja iestāde šo informāciju nodod nolīguma pušu tipa apstiprinātājām iestādēm, un tā tipa apstiprinātāja iestāde, kas piešķīrusi sākotnējo tipa apstiprinājumu, pievieno šo informāciju šo noteikumu 1. pielikumā saistībā ar transportlīdzekļa tipa apstiprināšanas informāciju.

Šī prasība neatceļ apstiprinājumus, kas iepriekš piešķirti saskaņā ar Noteikumiem Nr. 83, un nekavē šādu apstiprinājumu paplašināšanu atbilstoši tiem noteikumiem, saskaņā ar kuriem tie ir sākotnēji piešķirti.

5.2.2.   Informāciju var pieprasīt tikai tām aizstājējdaļām vai rezerves daļām, uz ko attiecas ANO EEK tipa apstiprinājums, vai sastāvdaļām, kas veido daļu no sistēmas, uz kuru attiecas ANO EEK tipa apstiprinājums.

5.2.3.   Informācijas pieprasījumā norāda konkrētu specifikāciju transportlīdzekļa modelim, par kuru nepieciešama informācija. Jāapstiprina, ka informācija nepieciešama aizstājējdaļu, sastāvdaļu, diagnostikas instrumentu vai testa iekārtu izstrādāšanai vai aizstāšanai.

---

(1)  Dzirksteļaizdedzes cieto daļiņu masas un skaita robežvērtības piemēro tikai transportlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem

(2)  Dzirksteļaizdedzes cieto daļiņu masas un skaita robežvērtības piemēro tikai transportlīdzekļiem ar tiešās iesmidzināšanas motoriem

1. papildinājums

Iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmas funkcionālie aspekti

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir aprakstīta testa procedūra saskaņā ar šā pielikuma 3. punktu. Procedūrā ir aprakstīta metode transportlīdzeklī uzstādītās iebūvētās diagnostikas (OBD) sistēmas darbības pārbaudei, imitējot kļūdu atbilstošās sistēmās motora vadības vai emisiju kontroles sistēmā. Tajā ir noteiktas arī procedūras OBD sistēmu ilglaicīguma noteikšanai.

Ražotājam ir jādara pieejamas bojātās detaļas un/vai elektriskās ierīces, kuras izmantotu kļūdu imitēšanai. Pārbaudot I tipa testa ciklā, šādas bojātas sastāvdaļas vai ierīces nedrīkst radīt transportlīdzekļa emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā noteiktās vērtības par vairāk nekā 20 %.

Testējot transportlīdzekli ar uzstādītu bojāto sastāvdaļu vai ierīci, OBD sistēmu apstiprina, ja MI darbojas. OBD sistēmu apstiprina arī tad, ja MI ieslēdzas zem OBD robežvērtībām.

2.   TESTA APRAKSTS

2.1.   OBD sistēmu tests sastāv no šādām fāzēm:

| 2.1.1. | motora vadības vai emisiju kontroles sistēmas sastāvdaļas nepareizas darbības imitēšana, |
| --- | --- |

2.1.1.

motora vadības vai emisiju kontroles sistēmas sastāvdaļas nepareizas darbības imitēšana,

| 2.1.2. | transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību iepriekšēja sagatavošana šī papildinājuma 6.2.1. vai 6.2.2. punktā minētās iepriekšējās sagatavošanas laikā, |
| --- | --- |

2.1.2.

transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību iepriekšēja sagatavošana šī papildinājuma 6.2.1. vai 6.2.2. punktā minētās iepriekšējās sagatavošanas laikā,

| 2.1.3. | transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību vadīšana I tipa testa ciklā un transportlīdzekļa emisiju mērīšana, |
| --- | --- |

2.1.3.

transportlīdzekļa ar imitēto nepareizo darbību vadīšana I tipa testa ciklā un transportlīdzekļa emisiju mērīšana,

| 2.1.4. | noteikšana, vai OBD sistēma reaģē uz imitēto nepareizo darbību un to pienācīgā veidā uzrāda transportlīdzekļa vadītājam. |
| --- | --- |

2.1.4.

noteikšana, vai OBD sistēma reaģē uz imitēto nepareizo darbību un to pienācīgā veidā uzrāda transportlīdzekļa vadītājam.

2.2.   Alternatīvi pēc ražotāja pieprasījuma viena vai vairāku sastāvdaļu nepareizu darbību var imitēt elektroniski saskaņā ar šī papildinājuma 6. punkta prasībām.

2.3.   Ražotāji var pieprasīt veikt uzraudzību ārpus I tipa testa cikla, ja iestādei var pierādīt, ka uzraudzība I tipa testa ciklā esošajos apstākļos nozīmētu ierobežojušus uzraudzības apstākļus, kad transportlīdzeklis atrodas ekspluatācijā.

3.   TESTA TRANSPORTLĪDZEKLIS UN DEGVIELA

3.1.   Transportlīdzeklis

Testa transportlīdzeklis atbilst šo noteikumu 4.a pielikuma 3.2. punkta prasībām.

3.2.   Degviela

Testam izmanto atbilstošu etalondegvielu, kā paredzēts šo noteikumu 10. vai 10.a pielikumā. Degvielas veidu katram testējamajam atteices režīmam (aprakstīts šī papildinājuma 6.3. punktā) tipa apstiprinātāja iestāde var izvēlēties no šo noteikumu 10.a pielikumā norādītajām etalondegvielām, testējot vienas degvielas gāzes transportlīdzekli, un no šo noteikumu 10. vai 10.a pielikumā norādītajām etalondegvielām, testējot divu degvielu gāzes transportlīdzekli. Izvēlēto degvielas veidu testa posmu laikā nemaina (aprakstīts šī papildinājuma 2.1.–2.3. punktā). Izmantojot sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, ir atļauts motoru iedarbināt ar benzīnu un pārslēgt uz sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu pēc noteikta laika, kuru kontrolē automātiski, nevis izvēlas transportlīdzekļa vadītājs.

4.   TESTA TEMPERATŪRA UN SPIEDIENS

4.1.   Testa temperatūra un spiediens atbilst I tipa testa prasībām saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 3.1. punktu.

5.   TESTA APRĪKOJUMS

5.1.   Šasijas dinamometrs

Šasijas dinamometrs atbilst šo noteikumu 4.a pielikuma 1. papildinājuma prasībām.

6.   OBD TESTĒŠANAS PROCEDŪRA

6.1.   Šasijas dinamometra darbības cikls atbilst šo noteikumu 4.a pielikuma prasībām.

6.2.   Transportlīdzekļa iepriekšēja sagatavošana

6.2.1.   Saskaņā ar motora tipu un pēc viena no šī papildinājuma 6.3. punktā minētajiem kļūdu režīmiem ieslēgšanas transportlīdzekli sagatavo, nobraucot vismaz divus secīgus I tipa testa testus (pirmā un otrā daļa). Attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar kompresijaizdedzes motoru, ir atļauti divi otrās daļas cikli.

6.2.2.   Pēc ražotāja pieprasījuma var izmantot alternatīvas sagatavošanas metodes.

6.3.   Pārbaudāmie kļūdu režīmi

6.3.1.   Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi

| 6.3.1.1. | Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai kļūdas elektroniska imitēšana. |
| --- | --- |

6.3.1.1.

Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai kļūdas elektroniska imitēšana.

| 6.3.1.2. | Aizdedzes pārtraukuma apstākļi saskaņā ar aizdedzes pārtraukumu uzraudzības noteikumiem šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.3.2. punktā. |
| --- | --- |

6.3.1.2.

Aizdedzes pārtraukuma apstākļi saskaņā ar aizdedzes pārtraukumu uzraudzības noteikumiem šo noteikumu 11. pielikuma 3.3.3.2. punktā.

| 6.3.1.3. | Skābekļa devēja aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa devēju vai šādas kļūdas elektroniska imitēšana. |
| --- | --- |

6.3.1.3.

Skābekļa devēja aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa devēju vai šādas kļūdas elektroniska imitēšana.

| 6.3.1.4. | Ar emisiju saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas ķēdes vadības datoram, elektriska atslēgšana (ja izvēlētajam degvielas veidam tas ir ieslēgts). |
| --- | --- |

6.3.1.4.

Ar emisiju saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas ķēdes vadības datoram, elektriska atslēgšana (ja izvēlētajam degvielas veidam tas ir ieslēgts).

| 6.3.1.5. | Iztvaicēšanas izpūšanas elektroniskās vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). Attiecībā uz šo kļūdas režīmu I tipa tests nav jāveic. |
| --- | --- |

6.3.1.5.

Iztvaicēšanas izpūšanas elektroniskās vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). Attiecībā uz šo kļūdas režīmu I tipa tests nav jāveic.

6.3.2.   Ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi

| 6.3.2.1. | Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru, ja tāds ir uzstādīts, vai šādas kļūdas elektroniska imitēšana. |
| --- | --- |

6.3.2.1.

Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru, ja tāds ir uzstādīts, vai šādas kļūdas elektroniska imitēšana.

| 6.3.2.2. | Pilnīga cietdaļiņu filtra, ja tāds ir, noņemšana vai, ja devēji ir filtra neatņemama daļa, bojāta filtra uzstādīšana. |
| --- | --- |

6.3.2.2.

Pilnīga cietdaļiņu filtra, ja tāds ir, noņemšana vai, ja devēji ir filtra neatņemama daļa, bojāta filtra uzstādīšana.

| 6.3.2.3. | Jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laikiestates ierīces elektriska atvienošana. |
| --- | --- |

6.3.2.3.

Jebkuras degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laikiestates ierīces elektriska atvienošana.

| 6.3.2.4. | Jebkura cita ar emisijām saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas pārvaldes datoram, elektriska atvienošana. |
| --- | --- |

6.3.2.4.

Jebkura cita ar emisijām saistītas sastāvdaļas, kas pievienota spēka piedziņas pārvaldes datoram, elektriska atvienošana.

| 6.3.2.5. | Izpildot šī papildinājuma 6.3.2.3. un 6.3.2.4. punkta prasības un ar tipa apstiprinātājas iestādes atļauju ražotājs veic atbilstīgus pasākumus, lai pierādītu, ka OBD sistēma uzrādīs kļūdu, ja notiks atvienošana. |
| --- | --- |

6.3.2.5.

Izpildot šī papildinājuma 6.3.2.3. un 6.3.2.4. punkta prasības un ar tipa apstiprinātājas iestādes atļauju ražotājs veic atbilstīgus pasākumus, lai pierādītu, ka OBD sistēma uzrādīs kļūdu, ja notiks atvienošana.

| 6.3.2.6. | Ražotājs pierāda, ka apstiprināšanas testa laikā OBD sistēma atklāj EGR plūsmas un dzesētāja nepareizu darbību. |
| --- | --- |

6.3.2.6.

Ražotājs pierāda, ka apstiprināšanas testa laikā OBD sistēma atklāj EGR plūsmas un dzesētāja nepareizu darbību.

6.4.   OBD sistēmas tests

6.4.1.   Ar dzirksteļaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi

| 6.4.1.1. | Pēc transportlīdzekļa sagatavošanas saskaņā ar šī papildinājuma 6.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc I tipa testu (pirmā un otrā daļa).

  MI ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros šī papildinājuma 6.4.1.2.–6.4.1.5. punktā minētajos apstākļos. Tehniskais dienests šos noteikumus saskaņā ar šī papildinājuma 6.4.1.6. punktu var aizstāt ar citiem. Tomēr tipa apstiprināšanas vajadzībām kopējais imitēto kļūdu skaits nedrīkst pārsniegt četras kļūdas (4).
  Testējot divu degvielu gāzes transportlīdzekli izmanto abus degvielas veidus ne vairāk kā četrām (4) imitētām kļūdām pēc tipa apstiprinātājas iestādes izvēles. |
| --- | --- |

6.4.1.1.

Pēc transportlīdzekļa sagatavošanas saskaņā ar šī papildinājuma 6.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc I tipa testu (pirmā un otrā daļa).

MI ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros šī papildinājuma 6.4.1.2.–6.4.1.5. punktā minētajos apstākļos. Tehniskais dienests šos noteikumus saskaņā ar šī papildinājuma 6.4.1.6. punktu var aizstāt ar citiem. Tomēr tipa apstiprināšanas vajadzībām kopējais imitēto kļūdu skaits nedrīkst pārsniegt četras kļūdas (4).

Testējot divu degvielu gāzes transportlīdzekli izmanto abus degvielas veidus ne vairāk kā četrām (4) imitētām kļūdām pēc tipa apstiprinātājas iestādes izvēles.

| 6.4.1.2. | Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai nolietota vai bojāta katalizatora elektroniska imitēšana, radot emisiju, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minēto NMHC vērtību. |
| --- | --- |

6.4.1.2.

Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru vai nolietota vai bojāta katalizatora elektroniska imitēšana, radot emisiju, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minēto NMHC vērtību.

| 6.4.1.3. | Aizdedzes pārtraukumu izraisīšana saskaņā ar noteikumiem aizdedzes pārtraukumu uzraudzīšanai šā pielikuma 3.3.3.2. punktā, radot emisiju, kas pārsniedz kādu no šā pielikuma 3.3.2. punktā minētajām robežvērtībām. |
| --- | --- |

6.4.1.3.

Aizdedzes pārtraukumu izraisīšana saskaņā ar noteikumiem aizdedzes pārtraukumu uzraudzīšanai šā pielikuma 3.3.3.2. punktā, radot emisiju, kas pārsniedz kādu no šā pielikuma 3.3.2. punktā minētajām robežvērtībām.

| 6.4.1.4. | Skābekļa devēja aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa devēju vai elektroniska nolietota vai bojāta skābekļa devēja imitēšana, kas rada emisijas, kas pārsniedz jebkādas šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežvērtības. |
| --- | --- |

6.4.1.4.

Skābekļa devēja aizstāšana ar nolietotu vai bojātu skābekļa devēju vai elektroniska nolietota vai bojāta skābekļa devēja imitēšana, kas rada emisijas, kas pārsniedz jebkādas šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežvērtības.

| 6.4.1.5. | Iztvaicēšanas izpūšanas elektroniskās vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam). |
| --- | --- |

6.4.1.5.

Iztvaicēšanas izpūšanas elektroniskās vadības ierīces elektriska atslēgšana (ja tā ir aprīkojumā un ieslēgta izvēlētajam degvielas veidam).

| 6.4.1.6. | Jebkuras citas ar emisiju saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas, kura pievienota datoram, (ja tā izvēlētajam degvielas tipam ir pieslēgta) elektriska atslēgšana, radot emisijas, kas pārsniedz kādu no 11. pielikuma 3.3.2. punktā minētajām vērtībām. |
| --- | --- |

6.4.1.6.

Jebkuras citas ar emisiju saistītas spēka piedziņas sastāvdaļas, kura pievienota datoram, (ja tā izvēlētajam degvielas tipam ir pieslēgta) elektriska atslēgšana, radot emisijas, kas pārsniedz kādu no 11. pielikuma 3.3.2. punktā minētajām vērtībām.

6.4.2.   Ar kompresijaizdedzes motoriem aprīkoti transportlīdzekļi

| 6.4.2.1. | Pēc transportlīdzekļa iepriekšējas sagatavošanas saskaņā ar šī papildinājuma 6.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc I tipa testu (pirmā un otrā daļa).

  MI ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros šī papildinājuma 6.4.2.2.–6.4.2.5. punktā minētajos apstākļos. Tehniskais dienests šos apstākļus saskaņā ar šī papildinājuma 6.4.2.5. punktu var aizstāt ar citiem. Tomēr tipa apstiprināšanas vajadzībām kopējais imitēto kļūdu skaits nedrīkst pārsniegt četras kļūdas (4). |
| --- | --- |

6.4.2.1.

Pēc transportlīdzekļa iepriekšējas sagatavošanas saskaņā ar šī papildinājuma 6.2. punktu ar testa transportlīdzekli izbrauc I tipa testu (pirmā un otrā daļa).

MI ieslēdzas pirms šā testa beigām jebkuros šī papildinājuma 6.4.2.2.–6.4.2.5. punktā minētajos apstākļos. Tehniskais dienests šos apstākļus saskaņā ar šī papildinājuma 6.4.2.5. punktu var aizstāt ar citiem. Tomēr tipa apstiprināšanas vajadzībām kopējais imitēto kļūdu skaits nedrīkst pārsniegt četras kļūdas (4).

| 6.4.2.2. | Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru, ja tāds ir uzstādīts, vai nolietota vai bojāta katalizatora elektroniska imitēšana, radot emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās vērtības. |
| --- | --- |

6.4.2.2.

Katalizatora aizstāšana ar nolietotu vai bojātu katalizatoru, ja tāds ir uzstādīts, vai nolietota vai bojāta katalizatora elektroniska imitēšana, radot emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās vērtības.

| 6.4.2.3. | Cietdaļiņu filtra, ja tāds ir, pilnīga noņemšana vai aizstāšana ar bojātu cietdaļiņu filtru, kas atbilst šī papildinājuma 6.3.2.2. punkta noteikumiem, radot emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās vērtības. |
| --- | --- |

6.4.2.3.

Cietdaļiņu filtra, ja tāds ir, pilnīga noņemšana vai aizstāšana ar bojātu cietdaļiņu filtru, kas atbilst šī papildinājuma 6.3.2.2. punkta noteikumiem, radot emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās vērtības.

| 6.4.2.4. | Atsaucoties uz šī papildinājuma 6.3.2.5. punktu, degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laikiestates ierīces atslēgšana, radot emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās vērtības. |
| --- | --- |

6.4.2.4.

Atsaucoties uz šī papildinājuma 6.3.2.5. punktu, degvielas sistēmas elektroniskas degvielas padeves daudzuma un laikiestates ierīces atslēgšana, radot emisijas, kas pārsniedz šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās vērtības.

| 6.4.2.5. | Atsaucoties uz šī papildinājuma 6.3.2.5. punktu, jebkura cita datoram pievienota ar emisijām saistīta spēka piedziņas sastāvdaļas atvienošana, kas rada emisijas, kas pārsniedz jebkādas šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežas. |
| --- | --- |

6.4.2.5.

Atsaucoties uz šī papildinājuma 6.3.2.5. punktu, jebkura cita datoram pievienota ar emisijām saistīta spēka piedziņas sastāvdaļas atvienošana, kas rada emisijas, kas pārsniedz jebkādas šā pielikuma 3.3.2. punktā minētās robežas.

6.5.   Diagnostikas signāli

6.5.1.   Rezervēts

6.5.1.1.   Nosakot pirmo jebkuras sastāvdaļas vai sistēmas nepareizo darbību, šajā laikā esošie reģistrētie motora apstākļi ir jāsaglabā datora atmiņā. Ja rodas sekojoša degvielas sistēmas nepareiza darbība vai aizdedzes izlaidums, jebkādi iepriekš uzglabātie reģistrētie apstākļi ir jāaizstāj ar degvielas sistēmas vai aizdedzes izlaiduma apstākļiem (atkarībā no tā, kas notiek pirmais). Uzglabātajos motora apstākļos jāietver vismaz aprēķinātā slodzes vērtība, motora apgriezienu skaits, degvielas maisījuma vērtība(-as) (ja ir pieejams), degvielas spiediens (ja pieejams), transportlīdzekļa ātrums (ja pieejams), dzeses dzesētāja temperatūra, ieplūdes kolektora spiediens (ja pieejams), slēgtas vai vaļējas ķēdes darbība (ja pieejama) un kļūdas kods, kas izraisīja datu saglabāšanu. Ražotājam ir jāizvēlas vispiemērotāko nosacījumu kopums, lai veicinātu efektīvu remontu, pamatojoties uz reģistrētajiem datiem. Ir nepieciešams tikai viens datu bloks. Ražotāji var izvēlēties uzglabāt papildu blokus, ja vismaz nepieciešamo datu bloku var nolasīt ar vispārēju skenēšanas ierīci, kas atbilst šī papildinājuma 6.5.3.2. un 6.5.3.3. punkta specifikācijām. Ja kļūdas kodu, kas izraisa datu par apstākļiem saglabāšanu, izdzēš saskaņā ar šā pielikuma 3.8. punktu, arī uzglabātos datus par motora stāvokli var izdzēst.

6.5.1.2.   Ja ir pieejami, caur seriālo pieslēgvietu un ar standarta savienotāju pēc pieprasījuma ir jādara pieejami šādi signāli papildus nepieciešamajai momentānajai informācijai, ja informācija ir pieejama transportlīdzekļa datorā vai ja to var noteikt, izmantojot informāciju, kas pieejama transportlīdzekļa datorā: diagnostikas traucējumu kodi, motora dzesētāja temperatūra, degvielas kontroles sistēmas stāvoklis (aizvērta cilpa, atvērta cilpa, cita), degvielas pielāgojums, aizdedzes apsteidze, ieplūdes gaisa temperatūra, kolektora gaisa spiediens, gaisa plūsmas ātrums, motora apgriezienu skaits, droseles pozīcijas devēja rādījums, sekundārā gaisa stāvoklis (plūsmas augšpusē, apakšpusē vai atmosfērā), aprēķinātā slodzes vērtība, transportlīdzekļa ātrums un degvielas spiediens.

Signālus sniedz standarta vienībās, pamatojoties uz šī papildinājuma 6.5.3. punktā minētajām specifikācijām. Faktiskajiem signāliem ir jābūt skaidri norādītiem atsevišķi no noklusējuma vērtības vai ārkārtas režīma signāliem.

6.5.1.3.   Attiecībā uz visām emisijas kontroles sistēmām, kurām ir veikti īpaši izvērtēšanas testi transportlīdzeklī (katalizators, skābekļa devējs utt.) izņemot aizdedzes izlaidumu noteikšanu, degvielas sistēmas uzraudzību un sastāvdaļu visaptverošu uzraudzību, visnesenāk veiktā transportlīdzekļa testa rezultāti un robežas, ar ko sistēma ir salīdzināta, ir jādara pieejamas caur seriālo pieslēgvietu standarta datu savienojumā saskaņā ar šī papildinājuma 6.5.3. punktā minētajām specifikācijām. Attiecībā uz uzraudzītajām sastāvdaļām un sistēmām, izņemot iepriekšminētās, caur datu savienojumu ir jādara pieejama informācija par testa izturēšanu/neizturēšanu attiecībā uz nesenākajiem testa rezultātiem.

Visi dati, kurus saskaņā ar šī papildinājuma 7.6. punkta noteikumiem ir jāuzglabā saistībā ar OBD veiktspēju ekspluatācijā, ir pieejami caur seriālo pieslēgvietu standarta datu savienojumā saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas šī papildinājuma 6.5.3. punktā.

6.5.1.4.   OBD prasībām, attiecībā uz kurām transportlīdzeklis ir sertificēts (t. i., 11. pielikums vai alternatīvas prasības, kas minētas šo noteikumu 5. punktā) un galvenajām emisiju kontroles sistēmām, ko uzrauga OBD sistēma, kas atbilst šī papildinājuma 6.5.3.3. prasībām, ir jābūt pieejamām caur seriālo pieslēgvietu standarta datu savienojumā saskaņā ar šī papildinājuma 6.5.3. punkta prasībām.

6.5.1.5.   Visiem transportlīdzekļu tipiem, ko laiž ekspluatācijā, caur seriālo pieslēgvietu standarta datu savienojumā ir jāpadara pieejams programmatūras kalibrācijas identifikācijas numurs. Programmatūras kalibrācijas identifikācijas numuru piešķir standartizētā formātā.

6.5.2.   Emisiju kontroles diagnostikas sistēma nav nepieciešama, lai izvērtētu komponentus nepareizas darbības laikā, ja šāda izvērtēšana radītu risku drošībai vai komponenta atteici.

6.5.3.   Emisiju kontroles diagnostikas sistēmai ir jānodrošina standartizēta un neierobežota piekļuve, un tai ir jāatbilst šādiem ISO standartiem un/vai SAE specifikācijai.

6.5.3.1.   Viens no šādiem standartiem ar aprakstītajiem ierobežojumiem ir jāizmanto kā sakaru līnija starp transportlīdzekli un punktu ārpus tā:

| | ISO 9141-2 1994 (grozīts 1996. gadā) “Autotransporta līdzekļi – diagnostikas sistēmas – 2. daļa: CARB prasības digitālas informācijas apmaiņai”; |
| --- | --- |

ISO 9141-2 1994 (grozīts 1996. gadā) “Autotransporta līdzekļi – diagnostikas sistēmas – 2. daļa: CARB prasības digitālas informācijas apmaiņai”;

| | SAE J1850: 1998. gada marts “B klases datu komunikāciju tīkla saskarne”. Ar emisiju saistītiem ziņojumiem izmanto ciklisku dublēšanas testu un trīs baitu datnes galveni, bet neizmanto starpbaitu atdalīšanu vai kontrolsummas; |
| --- | --- |

SAE J1850: 1998. gada marts “B klases datu komunikāciju tīkla saskarne”. Ar emisiju saistītiem ziņojumiem izmanto ciklisku dublēšanas testu un trīs baitu datnes galveni, bet neizmanto starpbaitu atdalīšanu vai kontrolsummas;

| | ISO 14230 – 4. daļa “Autotransporta līdzekļi – Keyword Protocol 2 000 diagnostikas sistēmām – 4. daļa: Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”; |
| --- | --- |

ISO 14230 – 4. daļa “Autotransporta līdzekļi – Keyword Protocol 2 000 diagnostikas sistēmām – 4. daļa: Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”;

| | ISO DIS 15765-4 “Autotransporta līdzekļi, kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika – 4. daļa: Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”, 2001. gada 1. novembris. |
| --- | --- |

ISO DIS 15765-4 “Autotransporta līdzekļi, kontrollera apgabala tīkla (CAN) diagnostika – 4. daļa: Prasības sistēmām, kas saistītas ar emisiju”, 2001. gada 1. novembris.

6.5.3.2.   Testa iekārtai un diagnostikas instrumentiem, kas nepieciešami saziņai ar OBD sistēmām, ir jāatbilst vai jābūt labākiem par funkcionālo specifikāciju, kas norādīta ISO DIS 15031–4 “Autotransporta līdzekļi – Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai – 4. daļa: Ārēja testa iekārta”, datēts ar 2001. gada 1. novembri.

6.5.3.3.   Pamatdiagnostikas datus (kā noteikts šī papildinājuma 6.5.1.1.–6.5.1.5. punktā) un divvirzienu kontroles informāciju sniedz, izmantojot formātu un vienības, kas aprakstītas ISO DIS 15031-5 “Autotransporta līdzekļi – Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai – 5. daļa: Diagnostikas pakalpojumi, kas saistīti ar emisiju”, 2001. gada 1. novembris, un šai informācijai jābūt pieejamai, izmantojot diagnostikas darbarīkus, kas atbilst ISO DIS 15031-4 prasībām.

Transportlīdzekļa ražotājs sniedz valsts standartizācijas iestādei detalizētu ar emisijām saistītu diagnostikas informāciju (piemēram, PID, OBD monitora identifikācijas numuru, testa identifikācijas numurus), kas nav noteikta ISO DIS 15031–5, bet ir saistīta ar šiem noteikumiem.

6.5.3.4.   Reģistrējot kļūdu, ražotājam tā jāidentificē, izmantojot piemērotu kļūdas kodu, kas atbilst kodiem, kuri noteikti 6.3. iedaļā ISO DIS 15031–6 “Autotransporta līdzekļi – Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai – 6. daļa: Diagnostikas traucējumu kodu definīcijas”, saistībā ar tēmu “ar emisijām saistītas sistēmas diagnostikas traucējumu kodi”. Ja šāda identifikācija nav iespējama, ražotājs var izmantot diagnostikas defektu kodus saskaņā ar ISO DIS 15031-6 5.3. un 5.6. iedaļu. Standartizētām diagnostikas iekārtām, kuras atbilst šī papildinājuma 6.5.3.2. punkta noteikumiem, jābūt pilnai piekļuvei kļūdu kodiem.

Transportlīdzekļa ražotājs sniedz valsts standartizācijas iestādei detalizētu ar emisijām saistītu diagnostikas informāciju (piemēram, PID, OBD monitora identifikācijas numuru, testa identifikācijas numuru), kas nav noteikta ISO DIS 15031–5, bet ir saistīta ar šiem noteikumiem.

6.5.3.5.   Savienojuma saskarnei starp transportlīdzekli un diagnostikas testa ierīci jābūt standartizētai un jāatbilst visām prasībām, kas noteiktas ISO DIS 15031–3 “Autotransporta līdzekļi – Saziņa starp transportlīdzekli un ārēju testa iekārtu ar emisiju saistītai diagnostikai – 3. daļa: Diagnostikas savienojums un saistītas elektriskas ķēdes: specifikācija un izmantošana”, 2001. gada 1. novembris. Tipa apstiprinātājai iestādei ir jāpiekrīt uzstādīšanas pozīcijai, un tai jābūt viegli pieejamai tehniskās apkopes personālam, bet aizsargātai no nekvalificēta personāla veiktām nesankcionētām manipulācijām.

6.5.3.6.   Ražotājs arī attiecīgos gadījumos par samaksu nodrošina tehnisko informāciju, kas nepieciešama mehānisko transportlīdzekļu remontam vai apkopei, izņemot gadījumus, kad uz šo informāciju attiecas intelektuālā īpašuma tiesības vai tā ir būtiska, slepena zinātība, kas attiecīgā veidā identificēta kā tāda; nepieciešamo tehnisko informāciju nedrīkst nepienācīgā veidā liegt.

Tiesības uz šādu informāciju ir visām personām, kas sniedz komerciālus transportlīdzekļu remonta vai apkopes pakalpojumus, palīdzību uz ceļa, transportlīdzekļu apskates vai testēšanas pakalpojumus, vai arī vai ražo vai pārdod aizstājējdaļas vai modernizācijas sastāvdaļas, diagnostikas instrumentus un testēšanas iekārtas.

7.   VEIKTSPĒJA EKSPLUATĀCIJĀ

7.1.   Vispārīgas prasības

7.1.1.   Katra OBD sistēmas kontrolierīce iedarbojas vismaz reizi braukšanas ciklā, kurā īstenojas šī papildinājuma 7.2. punktā minētie uzraudzības apstākļi. Ražotāji nedrīkst izmantot aprēķināto koeficientu (vai kādu tā elementu) vai citu kontrolierīces darbības biežuma norādi kā kādas kontrolierīces uzraudzības nosacījumu.

7.1.2.   Veiktspējas ekspluatācijā koeficients (IUPR) konkrētai OBD sistēmu kontrolierīcei M un piesārņojuma kontroles iekārtu veiktspēja ekspluatācijā ir:

IUPRM
  = skaitītājsM/saucējsM

7.1.3.   Skaitītāja un saucēja salīdzināšana sniedz norādi par to, cik bieži konkrēta kontrolierīce darbojas attiecībā pret transportlīdzekļa darbību. Lai nodrošinātu, ka visi ražotāji nosaka IUPR
  M vienādi, norādītas sīkas prasības šo skaitļu noteikšanai un palielināšanai.

7.1.4.   Ja saskaņā ar šā pielikuma prasībām transportlīdzeklis ir aprīkots ar īpašu kontrolierīci M, tad IUPR
  M jābūt vai nu lielākam par, vai arī vienādam ar šādām minimālajām vērtībām:

| a) | 0,260 sekundārā gaisa sistēmas kontrolierīcēm un citām ar auksto iedarbināšanu saistītām kontrolierīcēm; |
| --- | --- |

a)

0,260 sekundārā gaisa sistēmas kontrolierīcēm un citām ar auksto iedarbināšanu saistītām kontrolierīcēm;

| b) | 0,520 iztvaikošanas emisiju izplūdes kontroles kontrolierīcēm; |
| --- | --- |

b)

0,520 iztvaikošanas emisiju izplūdes kontroles kontrolierīcēm;

| c) | 0,336 visām citām kontrolierīcēm. |
| --- | --- |

c)

0,336 visām citām kontrolierīcēm.

7.1.5.   Transportlīdzekļiem jāatbilst šī papildinājuma 7.1.4. punkta prasībām par to, ka nobraukumam jābūt vismaz 160 000 km. Izņēmuma kārtā transportlīdzekļiem, kam ir tipa apstiprinājums, kas ir reģistrēti, pārdoti vai nodoti ekspluatācijā līdz šo noteikumu 12.2.1. un 12.2.2. punktā minētajiem datumiem, IUPR
  M jābūt lielākam par vai vienādam ar 0,1 attiecībā uz visām kontrolierīcēm M. Jaunajiem tipa apstiprinājumiem un jaunajiem transportlīdzekļiem kontrolierīcei, kas noteikta šā pielikuma 3.3.4.7. punktā, IUPR jābūt lielākam par vai vienādam ar 0,1 līdz datumiem, kas norādīti attiecīgi šo noteikumu 12.2.3. un 12.2.4. punktā.

7.1.6.   Šā punkta prasības konkrētai kontrolierīcei M uzskata par izpildītām, ja visiem noteiktas OBD saimes transportlīdzekļiem, kas izgatavoti konkrētā kalendārā gadā, izpildās šādi statistiski nosacījumi:

| a) | vidējais IUPR
  M ir vienāds ar vai lielāks par minimālo vērtību, ko piemēro attiecīgajai kontrolierīcei; |
| --- | --- |

a)

vidējais IUPR
  M ir vienāds ar vai lielāks par minimālo vērtību, ko piemēro attiecīgajai kontrolierīcei;

| b) | vairāk nekā 50 % no visiem transportlīdzekļiem IUPR
  M ir vienāds vai lielāks par minimālo vērtību, ko piemēro attiecīgajai kontrolierīcei. |
| --- | --- |

b)

vairāk nekā 50 % no visiem transportlīdzekļiem IUPR
  M ir vienāds vai lielāks par minimālo vērtību, ko piemēro attiecīgajai kontrolierīcei.

7.1.7.   Ražotājs tipa apstiprinātājai iestādei ne vēlāk kā pēc 18 mēnešiem uzskatāmi pierāda, ka šie statistikas nosacījumi ir izpildīti attiecībā uz visām kontrolierīcēm, par kurām OBD sistēma ziņo saskaņā ar šī papildinājuma 7.6. punktu. Šim nolūkam attiecībā uz OBD saimēm, ko veido vairāk nekā 1 000 reģistrētu transportlīdzekļu Eiropas Savienībā vai ārpus ES esošā nolīguma pusē, uz kuriem paraugu ņemšanas periodā attiecas paraugu ņemšana, izmanto šo noteikumu 9. punktā aprakstīto procedūru, neskarot šī papildinājuma 7.1.9. punkta nosacījumus.

Papildus šo noteikumu 9. punktā izklāstītajām prasībām un neatkarīgi no šo noteikumu 9.2. punktā aprakstītās revīzijas rezultātiem, iestāde, kas piešķir apstiprinājumu, piemēro atbilstības ekspluatācijā pārbaudi IUPR pienācīgā skaitā nejauši izvēlētos gadījumos, kā aprakstīts šo noteikumu 3. papildinājumā. “Pienācīgā skaitā nejauši izvēlētos gadījumos” nozīmē, ka šim pasākumam ir preventīva ietekme uz neatbilstību šī papildinājuma 7. punkta prasībām vai noteikumu par revīzijas datiem, kas nedrīkst būt sagrozīti, viltoti vai tādi, kas nav reprezentatīvi. Ja nav īpašu nosacījumu un tipa apstiprinātājas iestādes to var uzskatāmi pierādīt, uzskata, ka nejauša atbilstības ekspluatācijā pārbaudes piemērošana 5 % OBD saimēm ar tipa apstiprinājumu ir pietiekama, lai izpildītu šo prasību. Šim nolūkam tipa apstiprinātājas iestādes var vienoties ar ražotāju par to, kā izvairīties no divkāršas attiecīgās OBD saimes testēšanas, ja vien šāda vienošanās nemazina pašas tipa apstiprinātājas iestādes veiktās atbilstības ekspluatācijā pārbaudes preventīvo ietekmi attiecībā uz neatbilstību šī papildinājuma 7. punkta prasībām. Datus, kurus ieguvušas ES dalībvalstis uzraudzības testēšanas programmu laikā, var izmantot atbilstības ekspluatācijā pārbaudēs. Pēc pieprasījuma tipa apstiprinātājas iestādes ziņo Eiropas Komisijai un citām tipa apstiprinātājām iestādēm par revīziju datiem un veiktajām nejaušajām atbilstības ekspluatācijā pārbaudēm, tostarp par metodoloģiju, kas izmantota, lai noteiktu tos gadījumus, uz kuriem attiecas nejauša atbilstības ekspluatācijā pārbaude.

7.1.8.   Attiecībā uz visu transportlīdzekļu testa izlasi ražotājs paziņo attiecīgajām iestādēm visus veiktspējas ekspluatācijā datus, kādus OBD sistēma sniedz saskaņā ar šī papildinājuma 7.6. punktu, kā arī testējamā transportlīdzekļa identifikācijas datus un metodoloģiju, kas izmantota, lai no autoparka izvēlētos testējamos transportlīdzekļus. Pēc pieprasījuma tipa apstiprinātāja iestāde, kura piešķīrusi apstiprinājumu, sniedz Eiropas Komisijai un citām apstiprinātājām iestādēm šos datus un statistisko novērtējumu rezultātus.

7.1.9.   Lai pārbaudītu atbilstību šā pielikuma prasībām, valsts iestādes un to pārstāvji transportlīdzekļiem var veikt turpmākus testus vai savākt transportlīdzekļa reģistrētus attiecīgus datus.

7.2.   SkaitītājsM

7.2.1.   Konkrētas kontrolierīces skaitītājs ir mērītājs, kas mēra, cik reižu transportlīdzeklis darbināts tā, ka bijuši visi ražotāja noteiktie pārraugāmie apstākļi, kas nepieciešami, lai konkrētā kontrolierīce konstatētu darbības traucējumu un brīdinātu vadītāju. Skaitītāju nepalielina vairāk kā vienu reizi braukšanas ciklā, ja vien nav motivēta tehniskā pamatojuma citam biežumam.

7.3.   SaucējsM

7.3.1.   Saucēja nolūks ir nodrošināt mērītāju, kas norāda transportlīdzekļa braukšanas gadījumu skaitu, ņemot vērā konkrētās kontrolierīces īpašos apstākļus. Saucējs palielinās vismaz par vienu vienību katrā braukšanas ciklā, ja šajā braukšanas ciklā īstenojas minētie apstākļi, un kopējais saucējs palielinās, kā norādīts šī papildinājuma 7.5. punktā, ja vien saucēja izmantošana nav atspējota saskaņā ar šī papildinājuma 7.7. punktu.

7.3.2.   Papildus šī papildinājuma 7.3.1. punkta prasībām jāņem vērā turpmākais.

| a) | Sekundārā gaisa sistēmas kontrolierīces saucējs(-i) palielinās, ja sekundārā gaisa sistēmas darbībai tiek dota komanda “ieslēgt” laikā, kas ir vienāds ar vai lielāks par 10 sekundēm. Lai noteiktu komandas “ieslēgt” laiku, OBD sistēma var neiekļaut laiku, kad sekundārā gaisa sistēmas darbojas tikai uzraudzības nolūkā. |
| --- | --- |

a)

Sekundārā gaisa sistēmas kontrolierīces saucējs(-i) palielinās, ja sekundārā gaisa sistēmas darbībai tiek dota komanda “ieslēgt” laikā, kas ir vienāds ar vai lielāks par 10 sekundēm. Lai noteiktu komandas “ieslēgt” laiku, OBD sistēma var neiekļaut laiku, kad sekundārā gaisa sistēmas darbojas tikai uzraudzības nolūkā.

| b) | To sistēmu kontrolierīču saucēji, kas ir ieslēgtas tikai aukstās iedarbināšanas laikā, palielinās, ja sastāvdaļai vai stratēģijai tiek dota komanda “ieslēgt” uz laiku, kas vienāds ar vai lielāks par 10 sekundēm. |
| --- | --- |

b)

To sistēmu kontrolierīču saucēji, kas ir ieslēgtas tikai aukstās iedarbināšanas laikā, palielinās, ja sastāvdaļai vai stratēģijai tiek dota komanda “ieslēgt” uz laiku, kas vienāds ar vai lielāks par 10 sekundēm.

| c) | Maināmas gāzu sadales sistēmas (VVT) un/vai kontroles sistēmu kontrolierīču saucējs(-i) palielinās, ja sastāvdaļai tiek dota komanda darboties (piemēram, komanda “ieslēgt”, “atvērt”, “aizvērt”, “slēgt” utt.) divos vai vairākos gadījumos braukšanas cikla laikā vai uz laiku, kas ir vienāds ar vai lielāks par 10 sekundēm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk. |
| --- | --- |

c)

Maināmas gāzu sadales sistēmas (VVT) un/vai kontroles sistēmu kontrolierīču saucējs(-i) palielinās, ja sastāvdaļai tiek dota komanda darboties (piemēram, komanda “ieslēgt”, “atvērt”, “aizvērt”, “slēgt” utt.) divos vai vairākos gadījumos braukšanas cikla laikā vai uz laiku, kas ir vienāds ar vai lielāks par 10 sekundēm, atkarībā no tā, kas notiek agrāk.

| d) | Turpmāk minētajām kontrolierīcēm saucējs(-i) palielinās par vienu vienību, ja papildus tam, ka vismaz vienā braukšanas ciklā tiek izpildītas šā punkta prasības, kopš pēdējās saucēja palielināšanās reizes bijuši vismaz 800 uzkrātu transportlīdzekļa darbības kilometru:






  i) | dīzeļdegvielas oksidēšanās katalizatoram; |
| --- | --- | --- |

d)

Turpmāk minētajām kontrolierīcēm saucējs(-i) palielinās par vienu vienību, ja papildus tam, ka vismaz vienā braukšanas ciklā tiek izpildītas šā punkta prasības, kopš pēdējās saucēja palielināšanās reizes bijuši vismaz 800 uzkrātu transportlīdzekļa darbības kilometru:

i)

dīzeļdegvielas oksidēšanās katalizatoram;

| ii) | dīzeļdegvielas cietdaļiņu filtram. |
| --- | --- |

ii)

dīzeļdegvielas cietdaļiņu filtram.

| e) | Neskarot prasību par citu kontrolierīču saucēju palielināšanu, palielina šādu sastāvdaļu kontrolierīču saucējus, bet tikai tad, ja braukšanas cikls uzsākts ar auksto iedarbināšanu:






  i) | šķidruma (eļļa, motora dzesēšanas šķidrums, degviela, SCR reaģents) temperatūras sensori; |
| --- | --- | --- |

e)

Neskarot prasību par citu kontrolierīču saucēju palielināšanu, palielina šādu sastāvdaļu kontrolierīču saucējus, bet tikai tad, ja braukšanas cikls uzsākts ar auksto iedarbināšanu:

i)

šķidruma (eļļa, motora dzesēšanas šķidrums, degviela, SCR reaģents) temperatūras sensori;

| ii) | tīra gaisa (apkārtējais gaiss, ieplūdes gaiss, pūtes gaiss, ieplūdes kolektors) temperatūras sensori; |
| --- | --- |

ii)

tīra gaisa (apkārtējais gaiss, ieplūdes gaiss, pūtes gaiss, ieplūdes kolektors) temperatūras sensori;

| iii) | izplūdes gāzu (recirkulācija/dzesēšana, izplūdes gāzu turbokompresors, katalizators) temperatūras sensori. |
| --- | --- |

iii)

izplūdes gāzu (recirkulācija/dzesēšana, izplūdes gāzu turbokompresors, katalizators) temperatūras sensori.

| f) | Turbopūtes spiediena kontroles sistēmas kontrolierīču saucējus palielina, ja izpildīti visi šādi nosacījumi:






  i) | ir izpildīti kopējā saucēja nosacījumi; |
| --- | --- | --- |

f)

Turbopūtes spiediena kontroles sistēmas kontrolierīču saucējus palielina, ja izpildīti visi šādi nosacījumi:

i)

ir izpildīti kopējā saucēja nosacījumi;

| ii) | turbopūtes spiediena kontroles sistēma darbojas vismaz 15 sekundes vai ilgāk. |
| --- | --- |

ii)

turbopūtes spiediena kontroles sistēma darbojas vismaz 15 sekundes vai ilgāk.

7.3.3.   Hibrīdiem transportlīdzekļiem, transportlīdzekļiem, kuri izmanto alternatīvu motora iedarbināšanas aparatūru vai stratēģijas (piemēram, integrētu starteri un ģeneratorus), vai alternatīvās degvielas transportlīdzekļiem (piemēram, specializētiem, divu degvielu vai dubultdegvielu iekārtām), ražotājs var tipa apstiprinātājai iestādei lūgt apstiprinājumu iespējai saucēja palielināšanai izmantot citus kritērijus, nevis šajā punktā minētos. Vispārīgā gadījumā tipa apstiprinātāja iestāde nedrīkst apstiprināt alternatīvus kritērijus transportlīdzekļiem, kuros motora izslēgšanu izmanto tikai tukšgaitā vai gandrīz tukšgaitā/transportlīdzekļa apstāšanās apstākļos. Tipa apstiprinātājas iestādes apstiprinājums attiecībā uz alternatīviem kritērijiem balstās uz alternatīvo kritēriju līdzvērtīgumu, nosakot transportlīdzekļa darbības apjomu attiecībā pret transportlīdzekļa parasto darbību saskaņā ar šā punkta kritērijiem.

7.4.   Aizdedzes ciklu skaitītājs

7.4.1.   Aizdedzes ciklu skaitītājs norāda, cik aizdedzes ciklu bijis transportlīdzeklim. Aizdedzes ciklu skaitītāju nedrīkst palielināt vairāk kā par vienu vienību braukšanas cikla laikā.

7.5.   Kopējais saucējs

7.5.1.   Kopējais saucējs ir mērītājs, kas skaita, cik reižu transportlīdzeklis ticis darbināts. To palielina 10 sekunžu laikā, bet vienīgi tad, ja vienā braukšanas ciklā ir izpildīti šādi kritēriji:

| a) | kopējais laiks kopš motora iedarbināšanas ir vienāds ar vai lielāks par 600 sekundēm, augstums ir mazāks par 2 440 m virs jūras līmeņa un apkārtējā temperatūra ir vienāda ar vai augstāka par – 7 °C; |
| --- | --- |

a)

kopējais laiks kopš motora iedarbināšanas ir vienāds ar vai lielāks par 600 sekundēm, augstums ir mazāks par 2 440 m virs jūras līmeņa un apkārtējā temperatūra ir vienāda ar vai augstāka par – 7 °C;

| b) | kopējais transportlīdzekļa darbības laiks ar ātrumu 40 km/h vai lielāku notiek 300 sekundes vai ilgāk, augstums ir mazāks par 2 440 m virs jūras līmeņa un apkārtējā temperatūra ir vienāda ar vai augstāka par – 7 °C; |
| --- | --- |

b)

kopējais transportlīdzekļa darbības laiks ar ātrumu 40 km/h vai lielāku notiek 300 sekundes vai ilgāk, augstums ir mazāks par 2 440 m virs jūras līmeņa un apkārtējā temperatūra ir vienāda ar vai augstāka par – 7 °C;

| c) | transportlīdzekļa nepārtraukta darbība tukšgaitā (t. i., vadītājs atlaiž gāzes pedāli un transportlīdzekļa ātrums ir mazāks par 1,6 km/h vai ir 1,6 km/h) uz laiku, kas pārsniedz 30 sekundes vai ir 30 sekundes, augstums ir mazāks par 2 440 m virs jūras līmeņa un apkārtējā temperatūra ir – 7 °C vai pārsniedz – 7 °C. |
| --- | --- |

c)

transportlīdzekļa nepārtraukta darbība tukšgaitā (t. i., vadītājs atlaiž gāzes pedāli un transportlīdzekļa ātrums ir mazāks par 1,6 km/h vai ir 1,6 km/h) uz laiku, kas pārsniedz 30 sekundes vai ir 30 sekundes, augstums ir mazāks par 2 440 m virs jūras līmeņa un apkārtējā temperatūra ir – 7 °C vai pārsniedz – 7 °C.

7.6.   Ziņojumi un mērītāju palielināšana

7.6.1.   OBD sistēma saskaņā ar ISO 15031–5 specifikācijām ziņo par aizdedzes ciklu skaitītāju un kopējo saucēju, kā arī par atsevišķiem saucējiem un skaitītājiem šādām kontrolierīcēm, ja to esamība transportlīdzeklī nepieciešama atbilstīgi šim pielikumam:

| a) | katalizatori (par katru bloku ziņo atsevišķi); |
| --- | --- |

a)

katalizatori (par katru bloku ziņo atsevišķi);

| b) | skābekļa/izplūdes gāzu devēji, tostarp sekundārie skābekļa devēji (par katru devēju ziņo atsevišķi); |
| --- | --- |

b)

skābekļa/izplūdes gāzu devēji, tostarp sekundārie skābekļa devēji (par katru devēju ziņo atsevišķi);

| c) | iztvaikošanas sistēma; |
| --- | --- |

c)

iztvaikošanas sistēma;

| d) | EGR sistēma; |
| --- | --- |

d)

EGR sistēma;

| e) | VVT sistēma; |
| --- | --- |

e)

VVT sistēma;

| f) | sekundārā gaisa sistēma; |
| --- | --- |

f)

sekundārā gaisa sistēma;

| g) | cietdaļiņu filtrs; |
| --- | --- |

g)

cietdaļiņu filtrs;

| h) | NOx pārveidošanas sistēma (piemēram, NOx absorbētājs, NOx reaģenta/katalizatora sistēma); |
| --- | --- |

h)

NOx pārveidošanas sistēma (piemēram, NOx absorbētājs, NOx reaģenta/katalizatora sistēma);

| i) | turbopūtes spiediena kontroles sistēma. |
| --- | --- |

i)

turbopūtes spiediena kontroles sistēma.

7.6.2.   Īpašām sastāvdaļām vai sistēmām ar vairākām kontrolierīcēm, par kurām jāziņo saskaņā ar šo punktu (piemēram, skābekļa devēja 1. blokā var būt vairākas kontrolierīces devēju reakcijai vai citu sensoru pazīmēm), OBD sistēma atsevišķi fiksē katras konkrētās kontrolierīces skaitītājus un saucējus, izņemot tos, kuri pārrauga īssavienojuma vai pārtrauktas ķēdes kļūmes, un ziņo tikai par atbilstīgo konkrētās kontrolierīces skaitītāju un saucēju, kuram ir vismazākā skaitliskā attiecība. Ja divām vai vairākām konkrētām kontrolierīcēm ir vienādas attiecības, ziņo par tās konkrētās kontrolierīces atbilstīgo skaitītāju un saucēju, kam attiecībā uz konkrēto sastāvdaļu ir lielākais saucējs.

7.6.3.   Palielinot mērītājus, tos palielina par vienu veselu.

7.6.4.   Katra mērītāja minimālā vērtība ir 0 un maksimālā vērtība ir vismaz 65 535, neskarot citas prasības par OBD sistēmas standartuzglabāšanu un ziņojumiem.

7.6.5.   Ja konkrētas kontrolierīces skaitītājs vai saucējs sasniedz maksimālo vērtību, abus konkrētās kontrolierīces mērītājus dala ar divi, pirms tos atkal palielina saskaņā ar šī papildinājuma 7.2. un 7.3. punkta noteikumiem. Ja aizdedzes ciklu skaitītājs vai kopējais saucējs sasniedz maksimālo vērtību, attiecīgais mērītājs nomainās uz nulli nākamās palielināšanās laikā saskaņā ar attiecīgi šī papildinājuma 7.4. un 7.5. punkta noteikumiem.

7.6.6.   Katram mērītājam atjauno sākotnējo iestatījumu uz nulli tikai tad, ja notiek energoneatkarīgas atmiņas sākotnējo iestatījumu atjaunošana (piem., pārprogrammēšana utt.) vai ja skaitļus uzglabā no energoavota neatkarīgā atmiņā (KAM) un KAM tiek zaudēta, jo kontroles modulī ir bijusi traucēta elektriskās strāvas padeve (piemēram, tiek atvienots akumulators utt.).

7.6.7.   Ražotājs veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka skaitītāja un saucēja vērtības nevar atjaunot vai mainīt, izņemot šajā punktā īpaši noteiktos gadījumus.

7.7.   Skaitītāju, saucēju un kopējā saucēja atslēgšana

7.7.1.   10 sekunžu laikā pēc tam, kad tiek konstatēta nepareiza darbība, kas liek izslēgties kontrolierīcei, kurai jāizpilda šajā pielikumā noteiktie pārraudzības nosacījumi (t. i., tiek uzglabāts pagaidu vai apstiprināts kods), OBD sistēma izslēdz turpmāku attiecīgā skaitītāja un saucēja palielināšanos katrai izslēgtajai kontrolierīcei. Kad nepareiza darbība vairs netiek konstatēta (t. i., pagaidu kods tiek izdzēsts ar pašdzēšānu vai skenēšanas ierīces komandu), visu attiecīgo skaitītāju un saucēju palielināšanās atsākas 10 sekunžu laikā.

7.7.2.   10 sekunžu laikā pēc tam, kad tiek iedarbināta jaudas noņemšanas ierīce (PTO), kas liek izslēgties kontrolierīcei, kurai jāizpilda šajā pielikumā noteiktie pārraudzības nosacījumi, OBD sistēma izslēdz turpmāku attiecīgā skaitītāja un saucēja palielināšanos katrai izslēgtajai kontrolierīcei. PTO darbībai beidzoties, visu attiecīgo skaitītāju un saucēju palielināšanās atsākas 10 sekunžu laikā.

7.7.3.   OBD sistēma izslēdz turpmāku konkrētas kontrolierīces skaitītāja un saucēja palielināšanos 10 sekunžu laikā, ja tiek konstatēta nepareiza darbība kādai sastāvdaļai, ko izmanto, lai noteiktu konkrētās kontrolierīces saucēja jomas kritērijus (t. i., transportlīdzekļa ātrumu, apkārtējo temperatūru, augstumu, darbību tukšgaitā, motora auksto iedarbināšanu vai darbības laiku), un ir uzglabāts attiecīgais pagaidu kļūdas kods. Skaitītāja un saucēja palielināšanās atsākas 10 sekunžu laikā pēc tam, kad nepareizu darbību vairs nekonstatē (piemēram, pagaidu kods tiek izdzēsts ar pašdzēšanu vai skenēšanas ierīces komandu).

7.7.4.   OBD izslēdz turpmāku kopējā saucēja palielināšanos 10 sekunžu laikā, ja tiek konstatēta nepareiza darbība kādai sastāvdaļai, ko izmanto, lai noteiktu, vai tiek izpildīti šī papildinājuma 7.5. punktā minētie kritēriji (t. i., transportlīdzekļa ātrums, apkārtējā temperatūra, augstums, darbība tukšgaitā vai darbības laiks), un ir uzglabāts attiecīgais pagaidu kļūdas kods. Kopējā saucēja palielināšanos nedrīkst izslēgt nekādos citos apstākļos. Kopējā saucēja palielināšanās atsākas 10 sekunžu laikā pēc tam, kad nepareiza darbība vairs netiek konstatēta (piem., pagaidu kods tiek izdzēsts ar pašdzēšanu vai skenēšanas ierīces komandu).

2. papildinājums

Transportlīdzekļu saimes būtiskās īpašības

1.   PARAMETRI, PĒC KURIEM DEFINĒ OBD SAIMI

OBD saime ir ražotāja noteikta tādu transportlīdzekļu grupa, kuru konstrukcijas dēļ to izplūdes gāzu emisiju un OBD sistēmas īpašībām vajadzētu būt līdzīgām. Katram šīs saimes motoram jāatbilst šo noteikumu prasībām.

OBD saimi var noteikt pēc konstrukcijas pamatparametriem, kam jābūt kopīgiem visiem saimes transportlīdzekļiem. Reizēm var pastāvēt parametru pārklāšanās. Šīs ietekmes ir jāņem vērā, lai nodrošinātu, ka OBD saimē ietver tikai transportlīdzekļus ar līdzīgām izplūdes gāzu emisijas pazīmēm.

2.   TĀDĒJĀDI TIE TRANSPORTLĪDZEKĻU TIPI, KURU TURPMĀK MINĒTIE PARAMETRI IR IDENTISKI, UZSKATĀMI PAR PIEDEROŠIEM PIE TĀS PAŠAS MOTORA/EMISIJU KONTROLES/OBD SISTĒMAS KOMBINĀCIJAS.

Motors:

| a) | sadegšanas process (t. i., dzirksteļaizdedze, kompresijaizdedze, divtaktu, četrtaktu/rotormotors); |
| --- | --- |

a)

sadegšanas process (t. i., dzirksteļaizdedze, kompresijaizdedze, divtaktu, četrtaktu/rotormotors);

| b) | motora degvielas padeves metode (t. i., degvielas iesmidzināšana vienā vai vairākos punktos); un |
| --- | --- |

b)

motora degvielas padeves metode (t. i., degvielas iesmidzināšana vienā vai vairākos punktos); un

| c) | degvielas tips (t. i., benzīns, dīzeļdegviela, maināmas degvielas benzīns/etanols, maināmas degvielas dīzeļdegviela/biodīzeļdegviela, dabasgāze/biometāns, sašķidrināta naftas gāze, divu degvielu benzīns/dabasgāze/biometāns, divu degvielu benzīns/sašķidrināta naftas gāze). |
| --- | --- |

c)

degvielas tips (t. i., benzīns, dīzeļdegviela, maināmas degvielas benzīns/etanols, maināmas degvielas dīzeļdegviela/biodīzeļdegviela, dabasgāze/biometāns, sašķidrināta naftas gāze, divu degvielu benzīns/dabasgāze/biometāns, divu degvielu benzīns/sašķidrināta naftas gāze).

Emisijas kontroles sistēma:

| a) | katalītiskā neitralizatora tips (t. i., oksidēšanas, trīskomponentu katalītiskais neitralizators, sildāmais katalītiskais neitralizators, SCR, cits); |
| --- | --- |

a)

katalītiskā neitralizatora tips (t. i., oksidēšanas, trīskomponentu katalītiskais neitralizators, sildāmais katalītiskais neitralizators, SCR, cits);

| b) | cietdaļiņu filtra tips; |
| --- | --- |

b)

cietdaļiņu filtra tips;

| c) | sekundārā gaisa padeve (t. i., ar vai bez); un |
| --- | --- |

c)

sekundārā gaisa padeve (t. i., ar vai bez); un

| d) | izplūdes gāzu recirkulācija (t. i., ar vai bez); |
| --- | --- |

d)

izplūdes gāzu recirkulācija (t. i., ar vai bez);

OBD daļas un darbība

OBD funkcionālās uzraudzības, nepareizas darbības noteikšanas un nepareizas darbības uzrādīšanas transportlīdzekļa vadītājam metodes.

---

12. PIELIKUMS

EEK tipa apstiprinājuma piešķiršana transportlīdzekļiem, kas darbojas ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu

1.   IEVADS

Šajā pielikumā izklāstītas īpašās prasības attiecībā uz testēšanu ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, ko piemēro tāda transportlīdzekļa apstiprināšanai, kurš darbojas ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, vai kas var darboties vai nu ar benzīnu, sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu.

Attiecībā uz sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu tirgū ir liela degvielas sastāva dažādība, tādēļ degvielas sistēmai jāspēj pielāgoties šiem sastāviem. Lai pārbaudītu šo spēju, transportlīdzekli testē ar I tipa testu ar divām galējām etalondegvielām, pierādot degvielas sistēmas pašpielāgošanās spēju. Ja transportlīdzekļa degvielas sistēmas pašpielāgošanās spēja ir pierādīta, šādu transportlīdzekli var uzskatīt par saimes cilmes transportlīdzekli. Transportlīdzekļus, kas atbilst atbilstīgās saimes locekļu prasībām, testē tikai ar vienu degvielu, ja tiem uzstādīta identiska degvielas sistēma.

2.   DEFINĪCIJAS

Šajā pielikumā piemēro šādas definīcijas.

| 2.1. | “Saime” ir grupa ar tādu tipu transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, un kuru pārstāv cilmes transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

2.1.

“Saime” ir grupa ar tādu tipu transportlīdzekļiem, kurus darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, un kuru pārstāv cilmes transportlīdzeklis.

| 2.2. | “Cilmes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas izraudzīts kā transportlīdzeklis, ar kuru pārbauda degvielas sistēmas pašpielāgošanās spēju, un kurš kalpo par standartu saimes locekļiem. Saimē ir iespējams vairāk nekā viens cilmes transportlīdzeklis. |
| --- | --- |

2.2.

“Cilmes transportlīdzeklis” ir transportlīdzeklis, kas izraudzīts kā transportlīdzeklis, ar kuru pārbauda degvielas sistēmas pašpielāgošanās spēju, un kurš kalpo par standartu saimes locekļiem. Saimē ir iespējams vairāk nekā viens cilmes transportlīdzeklis.

2.3.   Saimes loceklis

2.3.1.   “Saimes loceklis” ir transportlīdzeklis, kam piemīt tādas pašas raksturīgās pazīmes, kā cilmes transportlīdzeklim(-iem):

| a) | to ražo tas pats transportlīdzekļu ražotājs; |
| --- | --- |

a)

to ražo tas pats transportlīdzekļu ražotājs;

| b) | uz to attiecas tādi paši emisiju ierobežojumi; |
| --- | --- |

b)

uz to attiecas tādi paši emisiju ierobežojumi;

| c) | ja gāzveida degvielas sistēmā centralizēti tiek veikti mērījumi visam motoram:
  tā sertificētā jauda ir 0,7 un 1,15 diapazonā salīdzinājumā ar cilmes transportlīdzekli. |
| --- | --- |

c)

ja gāzveida degvielas sistēmā centralizēti tiek veikti mērījumi visam motoram:

tā sertificētā jauda ir 0,7 un 1,15 diapazonā salīdzinājumā ar cilmes transportlīdzekli.

| d) | ja gāzveida degvielas sistēmā mērījumi tiek veikti atsevišķi katram cilindram:
  tā sertificētā jauda katram cilindram ir 0,7 un 1,15 diapazonā salīdzinājumā ar cilmes transportlīdzekli. |
| --- | --- |

d)

ja gāzveida degvielas sistēmā mērījumi tiek veikti atsevišķi katram cilindram:

tā sertificētā jauda katram cilindram ir 0,7 un 1,15 diapazonā salīdzinājumā ar cilmes transportlīdzekli.

| e) | ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar katalizatoru, katalizatora tips ir identisks, t. i., trīskomponentu katalītiskais neitralizators, oksidācijas, NOx samazināšanas; |
| --- | --- |

e)

ja transportlīdzeklis ir aprīkots ar katalizatoru, katalizatora tips ir identisks, t. i., trīskomponentu katalītiskais neitralizators, oksidācijas, NOx samazināšanas;

| f) | tā gāzveida degvielas padeves sistēma (ieskaitot spiediena regulatoru) ir viena ražotāja izgatavota un pieder pie viena tipa: indukcijas, tvaika iesmidzināšanas (viena punkta, vairāku punktu), šķidruma iesmidzināšanas (viena punkta, vairāku punktu); |
| --- | --- |

f)

tā gāzveida degvielas padeves sistēma (ieskaitot spiediena regulatoru) ir viena ražotāja izgatavota un pieder pie viena tipa: indukcijas, tvaika iesmidzināšanas (viena punkta, vairāku punktu), šķidruma iesmidzināšanas (viena punkta, vairāku punktu);

| g) | šo gāzveida degvielas padeves sistēmu kontrolē tāda paša tipa elektroniskais vadības bloks (ECU) ar tādām pašām tehniskām specifikācijām, kurā ir tādi paši programmatūras principi un kontroles stratēģija. Transportlīdzeklim var būt otrs ECU salīdzinājumā ar cilmes transportlīdzekli, ja vien ECU izmanto vienīgi tādēļ, lai kontrolētu iesmidzinātājus, papildu slēgvārstus un datu ieguvi no papildu devējiem |
| --- | --- |

g)

šo gāzveida degvielas padeves sistēmu kontrolē tāda paša tipa elektroniskais vadības bloks (ECU) ar tādām pašām tehniskām specifikācijām, kurā ir tādi paši programmatūras principi un kontroles stratēģija. Transportlīdzeklim var būt otrs ECU salīdzinājumā ar cilmes transportlīdzekli, ja vien ECU izmanto vienīgi tādēļ, lai kontrolētu iesmidzinātājus, papildu slēgvārstus un datu ieguvi no papildu devējiem

2.3.2.   Attiecībā uz c) un d) prasību: gadījumos, kad tests pierāda, ka divi ar gāzi darbināmi transportlīdzekļi varētu būt tās pašas saimes locekļi, bet nav vienāda to sertificētā jauda, attiecīgi P1 un P2 (P1 < P2), un abus testē kā cilmes transportlīdzekļus, par saimei piederīgiem uzskata transportlīdzekļus, kuru sertificētā jauda ir starp 0,7 P1 un 1,15 P2.

3.   TIPA APSTIPRINĀJUMA PIEŠĶIRŠANA

EK tipa apstiprinājumu piešķir, ja ir izpildītas šādas prasības.

3.1.   Cilmes transportlīdzekļa apstiprināšana attiecībā uz izplūdes gāzu emisijām

3.1.1.   Cilmes transportlīdzeklim jāpierāda tā spēja pašpielāgoties visiem degvielas sastāviem, kas var parādīties tirgū. Ja lieto LPG, sastāvā mainās C3/C4. Dabasgāzes/biometāna gadījumā parasti ir divu veidu degvielas – degviela ar lielu sadegšanas siltumu (H gāze) un degviela ar mazu sadegšanas siltumu (L gāze), bet ar ievērojamām variācijām abās grupās; būtiski atšķiras to Wobbe indekss. Minētās variācijas tiek atspoguļotas etalondegvielās.

3.1.2.   Ja transportlīdzekli darbina ar sašķidrināto naftas gāzi, dabasgāzi/biometānu, cilmes transportlīdzeklis(-ļi) jāpārbauda I tipa testā ar divām galēji atšķirīgām etalondegvielām, kas norādītas šo noteikumu 10.a pielikumā. Dabasgāzes/biometāna gadījumā, ja pāreja no vienas degvielas uz otru praksē notiek, izmantojot slēdzi, šo slēdzi nedrīkst izmantot tipa apstiprināšanas laikā. Šādā gadījumā pēc ražotāja pieprasījuma un tehniskā dienesta piekrišanas šo noteikumu 4.a pielikuma 6.3. punktā minēto iepriekšējas sagatavošanas ciklu var pagarināt.

3.1.3.   Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja, testos izmantojot šā pielikuma 3.1.2. punktā minētās etalondegvielas, transportlīdzekļa emisijas nepārsniedz emisiju robežvērtības.

3.1.4.   Ja transportlīdzekli darbina ar sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu, emisiju rezultātu attiecību “r” katram piesārņotājam nosaka šādi.

| Degvielas tips(-i) | Etalondegviela | “r” aprēķins |
| --- | --- | --- |
| LPG un benzīns (apstiprinājums B) | degviela A | |
| vai tikai LPG (apstiprinājums D) | degviela B |
| dabasgāze/biometāns un benzīns (apstiprinājums B) | degviela G20 | |
| vai tikai dabasgāze/biometāns (apstiprinājums D) | degviela G25 |

Degvielas tips(-i)

Etalondegviela

“r” aprēķins

LPG un benzīns (apstiprinājums B)

degviela A

Formula

vai tikai LPG (apstiprinājums D)

degviela B

dabasgāze/biometāns un benzīns (apstiprinājums B)

degviela G20

Formula

vai tikai dabasgāze/biometāns (apstiprinājums D)

degviela G25

3.2.   Saimes locekļa apstiprināšana attiecībā uz izplūdes gāzu emisijām

Attiecībā uz tipa apstiprinājumu vienas degvielas ar gāzi darbināmam transportlīdzeklim un divu degvielu ar gāzi darbināmam transportlīdzeklim, ko darbina gāzes režīmā (kā degvielu izmanto sašķidrināto naftas gāzi vai dabasgāzi/biometānu) un kas pieder pie vienas transportlīdzekļu saimes, veic I tipa testu ar vienu gāzes etalondegvielu. Šī etalondegviela var būt jebkura no abām gāzes etalondegvielām. Transportlīdzekli uzskata par atbilstīgu, ja tiek izpildītas turpmāk minētās prasības.

| 3.2.1. | Transportlīdzeklis atbilst saimes locekļa definīcijai, kas noteikta šā pielikuma 2.3. punktā. |
| --- | --- |

3.2.1.

Transportlīdzeklis atbilst saimes locekļa definīcijai, kas noteikta šā pielikuma 2.3. punktā.

| 3.2.2. | Ja testa degviela ir etalondegviela A sašķidrinātajai naftas gāzei vai G20 dabasgāzei/biometānam, emisiju rezultātu reizina ar attiecīgo koeficientu “r”, kas aprēķināts šā pielikuma 3.1.4. punktā, ja r > 1; ja r < 1, korekcija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

3.2.2.

Ja testa degviela ir etalondegviela A sašķidrinātajai naftas gāzei vai G20 dabasgāzei/biometānam, emisiju rezultātu reizina ar attiecīgo koeficientu “r”, kas aprēķināts šā pielikuma 3.1.4. punktā, ja r > 1; ja r < 1, korekcija nav nepieciešama.

| 3.2.3. | Ja testa degviela ir etalondegviela B sašķidrinātajai naftas gāzei vai G25 dabasgāzei/biometānam, emisijas rezultātu dala ar attiecīgo koeficientu “r”, kas aprēķināts šā pielikuma 3.1.4. punktā, ja r > 1; ja r < 1, korekcija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

3.2.3.

Ja testa degviela ir etalondegviela B sašķidrinātajai naftas gāzei vai G25 dabasgāzei/biometānam, emisijas rezultātu dala ar attiecīgo koeficientu “r”, kas aprēķināts šā pielikuma 3.1.4. punktā, ja r > 1; ja r < 1, korekcija nav nepieciešama.

| 3.2.4. | Pēc ražotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt ar abām etalondegvielām, un tādā gadījumā korekcija nav nepieciešama. |
| --- | --- |

3.2.4.

Pēc ražotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt ar abām etalondegvielām, un tādā gadījumā korekcija nav nepieciešama.

| 3.2.5. | Transportlīdzeklim jāatbilst attiecīgās kategorijas emisiju ierobežojumiem gan mērīto, gan aprēķināto emisiju ziņā; |
| --- | --- |

3.2.5.

Transportlīdzeklim jāatbilst attiecīgās kategorijas emisiju ierobežojumiem gan mērīto, gan aprēķināto emisiju ziņā;

| 3.2.6. | Ja ar vienu un to pašu motoru veic atkārtotus testus, tad rezultātus, izmantojot par etalondegvielu G20 vai A, un rezultātus, izmantojot par etalondegvielu G25 vai B, vispirms aprēķina kā vidējo lielumu un tad no vidējiem lielumiem aprēķina koeficientu “r”; |
| --- | --- |

3.2.6.

Ja ar vienu un to pašu motoru veic atkārtotus testus, tad rezultātus, izmantojot par etalondegvielu G20 vai A, un rezultātus, izmantojot par etalondegvielu G25 vai B, vispirms aprēķina kā vidējo lielumu un tad no vidējiem lielumiem aprēķina koeficientu “r”;

| 3.2.7. | Neskarot šo noteikumu 4.a pielikuma 6.4.1.3. punktu, I tipa testa laikā ir pieļaujams izmantot tikai benzīnu vai vienlaikus ar gāzi, darbinot gāzes režīmā, ar nosacījumu, ka gāzes enerģijas patēriņš ir vairāk nekā 80 % no kopējā testa laikā patērētās enerģijas apjoma. Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina saskaņā ar metodi, kas izklāstīta šā pielikuma 1. papildinājumā (LPG) vai 2. papildinājumā (dabasgāze/biometāns). |
| --- | --- |

3.2.7.

Neskarot šo noteikumu 4.a pielikuma 6.4.1.3. punktu, I tipa testa laikā ir pieļaujams izmantot tikai benzīnu vai vienlaikus ar gāzi, darbinot gāzes režīmā, ar nosacījumu, ka gāzes enerģijas patēriņš ir vairāk nekā 80 % no kopējā testa laikā patērētās enerģijas apjoma. Šo procentuālo īpatsvaru aprēķina saskaņā ar metodi, kas izklāstīta šā pielikuma 1. papildinājumā (LPG) vai 2. papildinājumā (dabasgāze/biometāns).

4.   VISPĀRĪGI NOSACĪJUMI

4.1.   Ražojuma atbilstības testu var veikt ar pārdošanā esošu degvielu, kuras C3/C4 attiecība sašķidrinātās naftas gāzes gadījumā ir robežās starp šo attiecību etalondegvielām vai kuras Wobbe indekss ir robežās starp šo indeksu galējām etalondegvielām (dabasgāzes/biometāna gadījumā). Šajā gadījumā ir jābūt veiktai degvielas analīzei.

1. papildinājums

Divu degvielu gāzes transportlīdzeklis – LPG enerģijas koeficienta aprēķins

1.   I TIPA TESTA CIKLA LAIKĀ PATĒRĒTĀS LPG MASAS MĒRĪŠANA

I tipa testa cikla laikā patērētās LPG masas mērījumu veic, izmantojot degvielas svēršanas sistēmu, kas spēj mērīt LPG uzglabāšanas tvertnes masu testa laikā saskaņā ar šādiem parametriem:

precizitāte ± 2 % no starpības starp nolasījumiem testa sākumā un beigās vai labāka.

Lai izvairītos no mērīšanas kļūdām, veic piesardzības pasākumus.

Piesardzības pasākumiem jābūt vismaz šādiem: rūpīga iekārtas uzstādīšana atbilstīgi instrumenta ražotāja ieteikumiem un laba tehniskā prakse.

Ir atļautas citas mērījumu metodes, ja iespējams pierādīt līdzvērtīgu precizitāti.

2.   LPG ENERĢIJAS KOEFICIENTA APRĒĶINĀŠANA

Degvielas patēriņa vērtību aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda emisijām, ko nosaka no mērījumu rezultātiem, pieņemot, ka testa laikā tiek sadedzināta tikai LPG.

Cikla laikā patērētās enerģijas LPG koeficientu tad nosaka šādi:

GLPG = MLPG * 10 000/(FCnorm * dist * d),

kur:

| GLPG | : | LPG enerģijas koeficients ( %); |
| --- | --- | --- |
| MLPG | : | cikla laikā patērētā LPG masa (kg); |
| FCnorm | : | degvielas patēriņš (l/100 km), kas aprēķināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. punkta b) apakšpunktu. Attiecīgā gadījumā vienādojumā, kuru izmanto, lai noteiktu FCnorm, piemēro korekcijas koeficientu cf, ko aprēķina, izmantojot gāzveida degvielas H/C attiecību; |
| dist | : | cikla laikā nobrauktais attālums (km); |
| d | : | blīvums d = 0,538 kg/litrs. |

GLPG

:

LPG enerģijas koeficients ( %);

MLPG

:

cikla laikā patērētā LPG masa (kg);

FCnorm

:

degvielas patēriņš (l/100 km), kas aprēķināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. punkta b) apakšpunktu. Attiecīgā gadījumā vienādojumā, kuru izmanto, lai noteiktu FCnorm, piemēro korekcijas koeficientu cf, ko aprēķina, izmantojot gāzveida degvielas H/C attiecību;

dist

:

cikla laikā nobrauktais attālums (km);

d

:

blīvums d = 0,538 kg/litrs.

2. papildinājums

Divu degvielu transportlīdzeklis – dabasgāzes/biometāna enerģijas koeficienta aprēķins

1.   I TIPA TESTA CIKLA LAIKĀ PATĒRĒTĀS CNG MASAS MĒRĪŠANA

Cikla laikā patērētās CNG masas mērījumu veic, izmantojot degvielas svēršanas sistēmu, kas spēj mērīt CNG uzglabāšanas tvertni testa laikā saskaņā ar šādiem parametriem:

precizitāte ± 2 % no starpības starp nolasījumiem testa sākumā un beigās vai labāka.

Lai izvairītos no mērīšanas kļūdām, veic piesardzības pasākumus.

Piesardzības pasākumiem jābūt vismaz šādiem: rūpīga iekārtas uzstādīšana atbilstīgi instrumenta ražotāja ieteikumiem un laba tehniskā prakse.

Ir atļautas citas mērījumu metodes, ja iespējams pierādīt līdzvērtīgu precizitāti.

2.   CNG ENERĢIJAS KOEFICIENTA APRĒĶINĀŠANA

Degvielas patēriņa vērtību aprēķina no ogļūdeņražu, oglekļa monoksīda un oglekļa dioksīda emisijas, ko nosaka no mērījumu rezultātiem, pieņemot, ka testa laikā tiek sadedzināta tikai CNG.

Cikla laikā patērētās enerģijas CNG koeficientu tad nosaka šādi:

GCNG = MCNG * cf * 10 000/(FCnorm * dist * d)

kur:

| GCNG | : | CNG enerģijas koeficients ( %); |
| --- | --- | --- |
| MCNG | : | cikla laikā patērētā CNG masa (kg); |
| FCnorm | : | degvielas patēriņš (m3/100 km), kas aprēķināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. punkta c) apakšpunktu; |
| dist | : | cikla laikā nobrauktais attālums (km); |
| d | : | blīvums d = 0,654 kg/m3. |
| cf | : | korekcijas koeficients, pieņemot šādas vērtības: | cf = 1 ja izmanto G20 etalondegvielu; |

GCNG

:

CNG enerģijas koeficients ( %);

MCNG

:

cikla laikā patērētā CNG masa (kg);

FCnorm

:

degvielas patēriņš (m3/100 km), kas aprēķināts saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 6. pielikuma 1.4.3. punkta c) apakšpunktu;

dist

:

cikla laikā nobrauktais attālums (km);

d

:

blīvums d = 0,654 kg/m3.

cf

:

korekcijas koeficients, pieņemot šādas vērtības:

cf = 1 ja izmanto G20 etalondegvielu;

| | cf = 0,78, ja izmanto G25 etalondegvielu. |
| --- | --- |

cf = 0,78, ja izmanto G25 etalondegvielu.

---

13. PIELIKUMS

Emisiju testa procedūra transportlīdzeklim, kas aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu

1.   IEVADS

Šajā pielikumā izklāstītas īpašas prasības, kuras piemēro tāda transportlīdzekļa tipa apstiprinājumam, kurš aprīkots ar periodiski reģenerējošu sistēmu, kā definēts šo noteikumu 2.20. punktā.

2.   JOMA UN TIPA APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

2.1.   Transportlīdzekļu saimes grupas, kas aprīkotas ar periodiski reģenerējošu sistēmu

Šo procedūru piemēro transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošu sistēmu, kā definēts šo noteikumu 2.20. punktā. Šā pielikuma mērķim var izveidot transportlīdzekļa saimes grupas. Līdz ar to tie transportlīdzekļu tipi ar reģeneratīvām sistēmām, kuru turpmāk aprakstītie parametri ir identiski vai pieļaujamo pielaižu robežās, uzskatāmi par piederošiem pie tās pašas saimes attiecībā uz mērījumiem, kas raksturīgi definētajai periodiski reģenerējošai sistēmai.

2.1.1.   Identiski parametri ir:

Motors:

| a) | aizdedzes process; |
| --- | --- |

a)

aizdedzes process;

Periodiski reģenerējoša sistēma (t. i., katalizators, cietdaļiņu filtrs):

| a) | konstrukcija (t. i., korpusa veids, dārgmetāla veids, substrāta veids, elementa blīvums); |
| --- | --- |

a)

konstrukcija (t. i., korpusa veids, dārgmetāla veids, substrāta veids, elementa blīvums);

| b) | tips un darbības princips; |
| --- | --- |

b)

tips un darbības princips;

| c) | dozēšana un piemaisījumu sistēma; |
| --- | --- |

c)

dozēšana un piemaisījumu sistēma;

| d) | tilpums ± 10 %; |
| --- | --- |

d)

tilpums ± 10 %;

| e) | izvietojums (temperatūra ± 50 °C pie ātruma 120 km/h vai maksimālās temperatūras/spiediena 5 % atšķirība). |
| --- | --- |

e)

izvietojums (temperatūra ± 50 °C pie ātruma 120 km/h vai maksimālās temperatūras/spiediena 5 % atšķirība).

2.2.   Transportlīdzekļu tipi ar atšķirīgu atskaites masu

Koeficientus Ki, kas iegūti, veicot šajā pielikumā noteikto transportlīdzekļa tipa ar periodiski reģenerējošu sistēmu tipa apstiprinājuma procedūru, kā definēts šo noteikumu 2.20. punktā, var paplašināt arī uz citiem transportlīdzekļiem saimes grupā ar atskaites masu divās nākamajās augstākajās ekvivalentas inerces klasēs vai ar jebkādu zemāku ekvivalentu inerci.

3.   TESTA PROCEDŪRA

Transportlīdzekli var aprīkot ar slēdzi, kas spēj nepieļaut vai atļaut reģenerācijas procesu ar nosacījumu, ka šāda darbība neietekmē motora sākotnējo kalibrāciju. Šo slēdzi atļauts izmantot tikai reģenerācijas novēršanas nolūkos reģenerācijas sistēmu slogošanas un iepriekšējas sagatavošanas ciklu laikā. To neizmanto mērot emisijas reģenerācijas fāzes laikā; drīzāk emisiju testu veic ar neizmainītu oriģinālā aprīkojuma ražotāja (OEM) vadības ierīci.

3.1.   Izplūdes gāzu emisiju mērījums starp diviem cikliem, kuros notiek reģeneratīvās fāzes

3.1.1.   Vidējo emisiju starp reģenerācijas fāzēm un reģenerējošās ierīces slogošanas laikā nosaka, aprēķinot vidējo aritmētisko no vairākiem aptuveni vienādā attālumā (ja to ir vairāk par 2) I tipa darbības cikliem vai ekvivalenta motora testa stenda cikliem. Kā alternatīvu ražotājs var sniegt datus, lai parādītu, ka emisijas starp reģenerācijas fāzēm ir konstantas (± 15 %). Šādā gadījumā var izmantot emisiju mērījumus, kas iegūti regulāra I tipa testa laikā. Visos citos gadījumos veic vismaz divus I tipa darbības ciklus vai ekvivalentus motora stenda ciklus: vienu uzreiz pēc reģenerācijas (pirms jaunas slogošanas) un vienu pēc iespējas tuvāk pirms reģenerācijas fāzes. Visus emisijas mērījumus un aprēķinus veic saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 6.4.–6.6. punktu. Vidējo emisiju vienai reģenerējošai sistēmai aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 3.3. punktu, bet vairākām reģenerējošām sistēmām – saskaņā ar šā pielikuma 3.4. punktu.

3.1.2.   Slogošanas procesu un Ki noteikšanu veic I tipa darbības cikla laikā uz šasijas dinamometra vai uz motora testa stenda izmantojot ekvivalentu testa ciklu. Šos testus var veikt secīgi (t. i., bez nepieciešamības izslēgt motoru starp cikliem). Pēc jebkura skaita pabeigtu ciklu, transportlīdzekli var noņemt no šasijas dinamometra un testu turpināt vēlāk.

3.1.3.   Ciklu skaitu (D) starp diviem cikliem, kuros notiek reģenerācija, to ciklu skaitu, kuros veic emisijas mērījumus (n), un katru emisijas mērījumu (M'sij) norāda saskaņā ar attiecīgi šo noteikumu 1. pielikuma 3.2.12.2.1.11.1.–3.2.12.2.1.11.4. vai 3.2.12.2.6.4.1.–3.2.12.2.6.4.4. punktu.

3.2.   Emisiju mērīšana reģenerācijas laikā

3.2.1.   Transportlīdzekļa sagatavošanu, ja tā ir vajadzīga, emisiju testam reģenerācijas posma laikā var veikt, izmantojot sagatavošanas ciklus, kā aprakstīts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.3. punktā, vai ekvivalentus motora testa ciklus stendā atkarībā no šā pielikuma 3.1.2. punktā izvēlētās slogošanas procedūras.

3.2.2.   Pirms pirmā emisiju testa veikšanas piemēro šo noteikumu 4.a pielikumā aprakstītos nosacījumus attiecībā uz testu un transportlīdzekli I tipa testa veikšanai.

3.2.3.   Reģenerācija nedrīkst sākties transportlīdzekļa sagatavošanas laikā. To iespējams nodrošināt, izmantojot vienu no šādām metodēm:

| 3.2.3.1. | iepriekšējas sagatavošanas ciklu veikšanai var uzstādīt “mānekļa” reģenerācijas sistēmu vai daļēju sistēmu; |
| --- | --- |

3.2.3.1.

iepriekšējas sagatavošanas ciklu veikšanai var uzstādīt “mānekļa” reģenerācijas sistēmu vai daļēju sistēmu;

| 3.2.3.2. | jebkura cita metode, par kuru ražotājs vienojies ar tipa apstiprinātāju iestādi. |
| --- | --- |

3.2.3.2.

jebkura cita metode, par kuru ražotājs vienojies ar tipa apstiprinātāju iestādi.

3.2.4.   Izplūdes gāzu emisiju testu pēc aukstās palaišanas, ietverot reģenerācijas procesu, veic saskaņā ar I tipa darbības ciklu vai ekvivalentu motora testa stenda ciklu. Ja emisiju testus starp diviem reģenerējošu fāžu cikliem veic uz motora testa stenda, arī emisiju testu ar ietvertu reģenerācijas fāzi veic uz motora testa stenda.

3.2.5.   Ja reģenerācijas procesam nepieciešams vairāk nekā viens darbības cikls, nekavējoties veic secīgu testa ciklu(-us), neizslēdzot motoru, līdz sasniegta pilnīga reģenerācija (pabeidz katru ciklu). Laikam, kas nepieciešams jauna testa uzsākšanai, jābūt pēc iespējas īsākam (piem., cieto daļiņu filtra maiņa). Šajā laikā motoru izslēdz.

3.2.6.   Emisiju vērtības reģenerācijas laikā (Mri) aprēķina saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma 6.6. punktu. Reģistrē darbības ciklu skaitu d, kas izmērīts pilnīgai reģenerācijai.

3.3.   Vienas reģenerējošas sistēmas kombinētās izplūdes gāzu emisijas aprēķināšana

| 1) | |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | |
| --- | --- |

2)

Formula

| 3) | , |
| --- | --- |

3)

Formula

kur katram attiecīgajam piesārņotājam (i):

| M'sij | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) bez reģenerācijas, |
| --- | --- | --- |
| M'rij | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) reģenerācijas laikā (ja n > 1, pirmais I tipa tests ir veikts ar aukstu motoru, bet turpmākie ar uzsildītu motoru), |
| Msi | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km bez reģenerācijas, |
| Mri | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km reģenerācijas laikā, |
| Mpi | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km, |
| n | = | testa punktu skaits, kuros veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti motora testa cikli stendā) starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi, ≥ 2, |
| d | = | darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai, |
| D | = | darbības ciklu skaits starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi. |

M'sij

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) bez reģenerācijas,

M'rij

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) reģenerācijas laikā (ja n > 1, pirmais I tipa tests ir veikts ar aukstu motoru, bet turpmākie ar uzsildītu motoru),

Msi

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km bez reģenerācijas,

Mri

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km reģenerācijas laikā,

Mpi

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km,

n

=

testa punktu skaits, kuros veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti motora testa cikli stendā) starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi, ≥ 2,

d

=

darbības ciklu skaits, kas nepieciešams reģenerācijai,

D

=

darbības ciklu skaits starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi.

Mērījumu parametru ilustrācijai skatīt A13/1. attēlu.

A13/1. attēls

Parametri, ko mēra emisiju testa laikā un starp cikliem, kuros noris reģenerācija (shematisks piemērs, emisijas “D” laikā var palielināties vai samazināties)

3.3.1.   Reģenerācijas koeficienta K aprēķināšana katram attiecīgajam piesārņotājam(-iem)

Ki = Mpi/Msi

Msi, Mpi un Ki rezultātus reģistrē tehniskā dienesta sagatavotā testa protokolā.

Ki var noteikt pēc vienas testu virknes pabeigšanas.

3.4.   Vairāku periodiski reģenerējošu sistēmu kombinēto izplūdes gāzu emisiju aprēķināšana

| 1) | |
| --- | --- |

1)

Formula

| 2) | |
| --- | --- |

2)

Formula

| 3) | |
| --- | --- |

3)

Formula

| 4) | |
| --- | --- |

4)

Formula

| 5) | |
| --- | --- |

5)

Formula

| 6) | |
| --- | --- |

6)

Formula

| 7) | , |
| --- | --- |

7)

Formula

kur:

| Msi | = | piesārņotāja (i) vidējā masas emisija visos gadījumos k, g/km, bez reģenerācijas, |
| --- | --- | --- |
| Mri | = | piesārņotāja (i) vidējā masas emisija visos gadījumos k, g/km, reģenerācijas laikā, |
| Mpi | = | piesārņotāja (i) vidējā masas emisija visos gadījumos k, g/km, |
| Msik | = | piesārņotāja (i) vidējā masas emisija gadījumā k, g/km, bez reģenerācijas, |
| Mrik | = | piesārņotāja (i) vidējā masas emisija gadījumā k, g/km, reģenerācijas laikā, |
| M'sik,j | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) bez reģenerācijas, mērot punktā j; 1 ≤ j ≤ nk; |
| M'rik,j | = | piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) reģenerācijas laikā (ja j > 1, pirmais I tipa tests ir veikts ar aukstu motoru, bet turpmākie ar uzsildītu motoru), mērot darbības ciklā j; 1 ≤ j ≤ nk |
| nk | = | testa punktu skaits (≥ 2) gadījumā k, kurā veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti motora testa cikli stendā) starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerējošie posmi; |
| dk | = | darbības ciklu skaits gadījumā k, kas nepieciešams reģenerācijai, |
| Dk | = | darbības ciklu skaits gadījumā k starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi. |

Msi

=

piesārņotāja (i) vidējā masas emisija visos gadījumos k, g/km, bez reģenerācijas,

Mri

=

piesārņotāja (i) vidējā masas emisija visos gadījumos k, g/km, reģenerācijas laikā,

Mpi

=

piesārņotāja (i) vidējā masas emisija visos gadījumos k, g/km,

Msik

=

piesārņotāja (i) vidējā masas emisija gadījumā k, g/km, bez reģenerācijas,

Mrik

=

piesārņotāja (i) vidējā masas emisija gadījumā k, g/km, reģenerācijas laikā,

M'sik,j

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) bez reģenerācijas, mērot punktā j; 1 ≤ j ≤ nk;

M'rik,j

=

piesārņotāja (i) masas emisija g/km vienā I tipa darbības ciklā (vai ekvivalentā motora testa ciklā stendā) reģenerācijas laikā (ja j > 1, pirmais I tipa tests ir veikts ar aukstu motoru, bet turpmākie ar uzsildītu motoru), mērot darbības ciklā j; 1 ≤ j ≤ nk

nk

=

testa punktu skaits (≥ 2) gadījumā k, kurā veic emisijas mērījumus (I tipa darbības cikli vai ekvivalenti motora testa cikli stendā) starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerējošie posmi;

dk

=

darbības ciklu skaits gadījumā k, kas nepieciešams reģenerācijai,

Dk

=

darbības ciklu skaits gadījumā k starp diviem cikliem, kuros bijuši reģenerācijas posmi.

Mērījumu parametru ilustrācijai skatīt A13/2. attēlu.

A13/2. attēls

Parametri, ko mēra emisiju testa laikā ciklos, kuros noris reģenerācija, un starp tiem (shematisks piemērs)

Shematisko procesu detalizētāk skatīt A13/3. attēlā.

A13/3. attēls

Parametri, ko mēra emisiju testa laikā ciklos, kuros noris reģenerācija, un starp tiem (shematisks piemērs)

Izskatot vienkāršu un reāli iespējamu gadījumu, turpmākajā aprakstā detalizēti paskaidrots iepriekš A13/3. attēlā dotais shematiskais piemērs.

1.   “DPF”: reģenerācija vienādos atstatumos, līdzīgas emisijas (± 15 %)

Dk = Dk+1 = D1

dk = dk+1 = d1

Mrik – Msik = Mrik + 1 – Msik + 1

nk = n

2.   “DeNOx”: desulfurizācija (SO2 noņemšana) notiek, pirms sēra ietekme uz emisijām kļūst pamanāma (± 15 % no izmērītajām emisijām), un šajā piemērā eksotermiska iemesla dēļ kopā ar pēdējo DPF reģenerācijas gadījumu.

M'sik,j=1 = konstants → Msik = Msik + 1 = Msi2

Mrik = Mrik + 1 = Mri2

3.   Visa sistēma (DPF + DeNOx):

Koeficientu (Ki) vairākām periodiski reģenerējošām sistēmām var aprēķināt tikai pēc noteikta skaita reģenerācijas posmu skaita katrai sistēmai. Pēc visas procedūras pabeigšanas (no A līdz B, sk. A13/2. attēlu) atkal būtu jāsasniedz sākuma apstākļi A.

3.4.1.   Vairāku periodiski reģenerējošas sistēmas apstiprinājuma paplašināšana

3.4.1.1.   Ja tiek mainīti vairāku periodiski reģenerējošu sistēmu tehniskie parametri un/vai reģenerācijas stratēģija visos gadījumos šajā kombinētajā sistēmā, jāveic visa procedūra, ieskaitot visas reģenerējošās ierīces, lai ar mērījumiem atjauninātu attiecīgo Ki koeficientu.

3.4.1.2.   Ja vairāku reģenerējošu sistēmu atsevišķai ierīcei ir mainīti tikai stratēģijas parametri (piemēram, “D” un/vai “d” attiecībā uz DPF) un ražotājs var iesniegt tehniskajam dienestam tehniski pamatotus datus un informāciju par to, ka

| a) | nepastāv nekāda nosakāma mijiedarbība ar citu(-ām) sistēmas ierīci(-ēm); un |
| --- | --- |

a)

nepastāv nekāda nosakāma mijiedarbība ar citu(-ām) sistēmas ierīci(-ēm); un

| b) | svarīgie parametri (t. i., konstrukcija, darbības princips, apjoms, atrašanās vieta utt.) ir identiski, |
| --- | --- |

b)

svarīgie parametri (t. i., konstrukcija, darbības princips, apjoms, atrašanās vieta utt.) ir identiski,

nepieciešamo Ki atjaunināšanas procedūru var vienkāršot.

Pēc vienošanās starp ražotāju un tehnisko dienestu šādā gadījumā veic vienīgi vienu paraugu ņemšanas/uzglabāšanas un reģenerācijas gadījumu, un testa rezultātus (“Msi”, “Mri”) kopā ar mainītajiem parametriem (“D” un/vai “d”) var ievietot attiecīgajā(-ās) formulā(-ās), lai atjauninātu attiecīgo Ki koeficientu matemātiski, aizstājot esošās Ki koeficienta pamatformulas.

---

14. PIELIKUMS

EMISIJU TESTA PROCEDŪRA HIBRĪDIEM ELEKTRISKAJIEM TRANSPORTLĪDZEKĻIEM (HEV)

1.   IEVADS

1.1.   Šajā pielikumā aprakstīti īpaši nosacījumi attiecībā uz šo noteikumu 2.21.2. punktā definēto hibrīdo elektrisko transportlīdzekļu (HEV) tipa apstiprinājumu.

1.2.   Parasti I, II, III, IV, V, VI tipa un OBD testu veikšanai hibrīdus elektriskos transportlīdzekļus testē saskaņā ar attiecīgi šo noteikumu 4.a, 5., 6., 7., 9., 8. un 11. pielikumu, ja vien šajā pielikumā nav norādīts citādi.

1.3.   Tikai I tipa testam OVC transportlīdzekļus (iedalījums saskaņā ar šā pielikuma 2. punktu) testē saskaņā ar A nosacījumu un B nosacījumu. Testa rezultātus A un B nosacījumiem un svērtās vērtības iekļauj paziņojuma veidlapā.

1.4.   Emisiju testu rezultātiem jābūt saskaņā ar visām robežvērtībām, kas norādītas šo noteikumu testu veikšanas nosacījumos.

2.   HIBRĪDU ELEKTRISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU KATEGORIJAS

| Transportlīdzekļa uzlāde | Ārēji lādējams (OVC) transportlīdzeklis (1) | Transportlīdzeklis, kas nav ārēji lādējams (2)

  (NOVC) |
| --- | --- | --- |
| Ekspluatācijas režīma slēdzis | Ir | Nav | Ir | Nav |

Transportlīdzekļa uzlāde

Ārēji lādējams (OVC) transportlīdzeklis (1)

Transportlīdzeklis, kas nav ārēji lādējams (2)

(NOVC)

Ekspluatācijas režīma slēdzis

Ir

Nav

Ir

Nav

3.   I TIPA TESTA METODES

3.1.   Ārēji lādējams hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (OVC HEV) bez ekspluatācijas režīma slēdža

3.1.1.   Veic divus testus saskaņā ar šādiem nosacījumiem

| A nosacījums | : | testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci. |
| --- | --- | --- |
| B nosacījums | : | testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde). |

A nosacījums

:

testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci.

B nosacījums

:

testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla jaudas izlāde).

Elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes režīma (SOC) profils dažādās I tipa testa stadijās dots šā pielikuma 1. papildinājumā.

3.1.2.   A nosacījums

3.1.2.1.   Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi braucot (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.):

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors;

| b) | vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

b)

vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| c) | vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.

Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.1.2.2.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.1.2.2.1.   Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/2. tabulā (un A4a/3. attēlā) aprakstīto otrās daļas ciklu. Saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5.3. punktu veic trīs secīgus ciklus.

3.1.2.2.2.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, sagatavo, veicot vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5.3. punktu.

3.1.2.3.   Pēc sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra ir relatīvi konstanta starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas temperatūra un dzeses šķidrums, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras, un šā pielikuma 3.1.2.4. punktā aprakstītās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

3.1.2.4.   Izgarojuma emisiju laikā, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē:

| a) | ar transportlīdzeklī esošu lādētāju, ja tāds ir; vai |
| --- | --- |

a)

ar transportlīdzeklī esošu lādētāju, ja tāds ir; vai

| b) | ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts laikā. |
| --- | --- |

b)

ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts laikā.

Šī procedūra izslēdz visu veidu īpašās lādēšanas, kuras var ierosināt automātiski vai manuāli, piemēram, kompensācijas vai apkopes uzlādes.

Ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša lādēšanas procedūra.

3.1.2.5.   Testa procedūra

3.1.2.5.1.   Transportlīdzekli iedarbina ar vadītājam parastai lietošanai paredzētajiem līdzekļiem. Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.1.2.5.2.   Testa procedūras, kas definētas šā pielikuma 3.1.2.5.2.1. vai 3.1.2.5.2.2. punktā, var izmantot saskaņā ar procedūru, kas izraudzīta Noteikumu Nr. 101 8. pielikuma 3.2.3.2. punktā.

3.1.2.5.2.1.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un beidz, pabeidzot beidzamo tukšgaitas periodu ārpuspilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)).

3.1.2.5.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu pirmajā ārpuspilsētas (otrās daļas) ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stadijā saskaņā ar turpmāk noteikto kritēriju (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

Elektroenerģijas atlikumu Q [Ah] mēra katrā kombinētajā ciklā saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 8. pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un tas norāda, kad ir sasniegta akumulatora minimālās uzlādes stadija.

Uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stadija kombinētajā ciklā N ir sasniegta, ja kombinētajā ciklā N+1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 % izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās jaudas (Ah) maksimālas uzlādes stadijā, kā noteicis ražotājs. Pēc ražotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti šā pielikuma 3.1.2.5.5. un 3.1.4.2. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādēšanos nekā iepriekšējā ciklā.

Starp cikliem ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs izgarojumu periods. Šajā laikā piedziņas bloku izslēdz.

3.1.2.5.3.   Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikuma noteikumiem, vai, ja ir īpaša pārnesumu pārslēgšanas stratēģija, saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas iekļautas transportlīdzekļa vadītāja rokasgrāmatā un norādītas uz tehniskā pārnesumu pārslēgšanas instrumenta (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem šo noteikumu 4.a pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Uz darbības līknes paraugu attiecas apraksts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1.3. punktā.

3.1.2.5.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu.

3.1.2.5.5.   Testa rezultātus salīdzina ar vērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punktā un aprēķina vidējo katra piesārņotāja emisiju gramos uz kilometru A nosacījumam (M1i).

Veicot testu saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5.2.1. punktu, (M1i) ir vienkārši atsevišķā kombinētā cikla rezultāts.

Veicot testu saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5.2.2. punktu, testa rezultāts katram kombinētajam ciklam (M1ia), to reizinot ar attiecīgo pasliktināšanās un Ki koeficientu, ir mazāks nekā šo noteikumu 5.3.1.4. punktā minētās vērtības. Veicot šā pielikuma 3.1.4. punktā minētos aprēķinus, M1i definē šādi:

Formula,

kur:

| i | : | piesārņotājs |
| --- | --- | --- |
| a | : | cikls. |

i

:

piesārņotājs

a

:

cikls.

3.1.3.   B nosacījums

3.1.3.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.1.3.1.1.   Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/2. tabulā (un A4a/3. attēlā) aprakstīto otrās daļas ciklu. Saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.4.3. punktu veic trīs secīgus ciklus.

3.1.3.1.2.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, iepriekš sagatavo, veicot vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.4.3. punktu.

3.1.3.2.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.):

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors;

| b) | vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; |
| --- | --- |

b)

vai, ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas;

| c) | vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

vai saskaņā ar ražotāja ieteikumu.

Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.1.3.3.   Pēc šīs iepriekšējās sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra ir relatīvi konstanta starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas temperatūra un dzeses šķidrums, ja tāds ir, ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

3.1.3.4.   Testa procedūra

3.1.3.4.1.   Transportlīdzekli iedarbina ar vadītājam parastai lietošanai paredzētajiem līdzekļiem. Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.1.3.4.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms vai motora iedarbināšanas procedūras laikā un beidz, pabeidzot beidzamo tukšgaitas periodu ārpuspilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)).

3.1.3.4.3.   Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu, vai, ja ir īpaša pārnesumu pārslēgšanas stratēģija, saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas iekļautas transportlīdzekļa vadītāja rokasgrāmatā un norādītas uz tehniskā pārnesumu pārslēgšanas instrumenta (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem šo noteikumu 4.a pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Uz darbības līknes paraugu attiecas apraksts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1.3. punktā.

3.1.3.4.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu.

3.1.3.5.   Testa rezultātus salīdzina ar šo noteikumu 5.3.1.4. punktā noteiktajām vērtībām un aprēķina katra piesārņotāja vidējo emisiju B nosacījumam (M2i). Testa rezultāti M2i, reizinot ar attiecīgo pasliktināšanās un Ki koeficientu, ir mazāki nekā šo noteikumu 5.3.1.4. punktā minētās vērtības.

3.1.4.   Testa rezultāti

3.1.4.1.   Testēšana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5.2.1. punktu

Paziņojumam aprēķina vidējās svērtās vērtības:

Mi = (De ߦ M1i + Dav ߦM2i )/(De + Dav),

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru, |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.1.2.5.5. punktā, |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālas uzlādes stāvoklī (maksimāla izlāde), aprēķināta šā pielikuma 3.1.3.5. punktā |
| De | = | transportlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru, un ražotājam jānodrošina, kā veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties vienīgi elektriskā režīmā, |
| Dav | = | 25 km (vidējais attālums starp divām atkārtotām akumulatora uzlādēm). |

Mi

=

piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru,

M1i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.1.2.5.5. punktā,

M2i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālas uzlādes stāvoklī (maksimāla izlāde), aprēķināta šā pielikuma 3.1.3.5. punktā

De

=

transportlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru, un ražotājam jānodrošina, kā veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties vienīgi elektriskā režīmā,

Dav

=

25 km (vidējais attālums starp divām atkārtotām akumulatora uzlādēm).

3.1.4.2.   Testēšana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5.2.2. punktu

Paziņojumam aprēķina vidējās svērtās vērtības:

Mi = (Dovc ߦ M1i + Dav ߦ M2i)/(Dovc + Dav)

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru, |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.1.2.5.5. punktā, |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālas uzlādes stāvoklī (maksimāla izlāde), aprēķināta šā pielikuma 3.1.3.5. punktā |
| Dovc | = | OVC pilnuzlādes nobraukums saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru, |
| Dav | = | 25 km (vidējais attālums starp divām atkārtotām akumulatora uzlādēm). |

Mi

=

piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru,

M1i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.1.2.5.5. punktā,

M2i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālas uzlādes stāvoklī (maksimāla izlāde), aprēķināta šā pielikuma 3.1.3.5. punktā

Dovc

=

OVC pilnuzlādes nobraukums saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru,

Dav

=

25 km (vidējais attālums starp divām atkārtotām akumulatora uzlādēm).

3.2.   Ārējas uzlādes hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (OVC HEV) ar ekspluatācijas režīma slēdzi

3.2.1.   Veic divus testus saskaņā ar šādiem nosacījumiem

| A nosacījums | : | testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci. |
| --- | --- | --- |

A nosacījums

:

testu veic ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci.

| B nosacījums | : | testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla izlāde). |
| --- | --- | --- |

B nosacījums

:

testu veic ar minimāli uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci (maksimāla izlāde).

3.2.1.3.   Ekspluatācijas režīma slēdzi pārslēdz saskaņā ar A14/1. tabulu.

A14/1. tabula

| Hibrīdrežīmi
  Akumulatora stāvoklis | — | Pilnībā elektrisks |
| --- | --- | --- |

Hibrīdrežīmi

Akumulatora stāvoklis

—

Pilnībā elektrisks

| — | Hibrīds |
| --- | --- |

—

Hibrīds

| — | Tikai degvielu patērējošs |
| --- | --- |

—

Tikai degvielu patērējošs

| — | Hibrīds |
| --- | --- |

—

Hibrīds

| — | Pilnībā elektrisks |
| --- | --- |

—

Pilnībā elektrisks

| — | Tikai degvielu patērējošs |
| --- | --- |

—

Tikai degvielu patērējošs

| — | Hibrīds |
| --- | --- |

—

Hibrīds

| — | Hibrīdrežīms n (3)

  ... |
| --- | --- |

—

Hibrīdrežīms n (3)

...

| — | Hibrīdrežīms m (3) |
| --- | --- |

—

Hibrīdrežīms m (3)

Slēdža pozīcija

Slēdža pozīcija

Slēdža pozīcija

Slēdža pozīcija

A nosacījums

Pilnībā uzlādēts

Hibrīds

Hibrīds

Hibrīds

Hibrīdrežīms ar vislielāko elektroenerģijas patēriņu (4)

B nosacījums

Minimāli uzlādēts

Hibrīds

Degvielu patērējošs

Degvielu patērējošs

Degvielu visvairāk patērējošais režīms (5)

3.2.2.   A nosacījums

3.2.2.1.   Ja transportlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums pilnībā elektriskā režīmā pārsniedz vienu pilnu ciklu, pēc ražotāja pieprasījuma I tipa testu var veikt pilnībā elektriskā režīmā. Šādā gadījumā šā pielikuma 3.2.2.3.1. vai 3.2.2.3.2. punktā aprakstīto motora iepriekšējo sagatavošanu var neveikt.

3.2.2.2.   Procedūru sāk ar transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces izlādi, slēdzi pārslēdzot pilnībā elektriska režīma stāvoklī (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.), un braucot ar vienmērīgu ātrumu, kas ir 70 ± 5 % no transportlīdzekļa maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma (noteikts saskaņā ar Noteikumiem Nr. 101).

Izlādes pārtraukums rodas:

| a) | ja transportlīdzeklis nevar braukt ar 65 % no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; vai |
| --- | --- |

a)

ja transportlīdzeklis nevar braukt ar 65 % no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; vai

| b) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra; vai |
| --- | --- |

b)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra; vai

| c) | pēc 100 km nobraukšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukšanas.

Ja transportlīdzeklim nav pilnībā elektriska režīma, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.):

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; vai |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; vai

| b) | ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; vai |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; vai

| c) | saskaņā ar ražotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar ražotāja ieteikumu.

Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

3.2.2.3.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.2.2.3.1.   Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/2. tabulā (un A4a/3. attēlā) aprakstīto otrās daļas ciklu. Saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.6.3. punktu veic trīs secīgus ciklus.

3.2.2.3.2.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, iepriekš sagatavo, veicot vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.6.3. punktu.

3.2.2.4.   Pēc iepriekšējās sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra ir nosacīti pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina, līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras, un šā pielikuma 3.2.2.5. punktā aprakstītās uzlādes rezultātā elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīce ir pilnībā uzlādēta.

3.2.2.5.   Izgarojumu laikā, elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci uzlādē:

| a) | ar transportlīdzeklī esošu lādētāju, ja tāds ir; vai |
| --- | --- |

a)

ar transportlīdzeklī esošu lādētāju, ja tāds ir; vai

| b) | ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts laikā. |
| --- | --- |

b)

ar ražotāja ieteiktu ārēju lādētāju, izmantojot parastu lādēšanas procedūru nakts laikā.

Šī procedūra izslēdz visu veidu īpašās lādēšanas, kuras var ierosināt automātiski vai manuāli, piemēram, kompensācijas vai apkopes lādēšanas.

Ražotājs apstiprina, ka testa laikā nav veikta īpaša lādēšanas procedūra.

3.2.2.6.   Testa procedūra

3.2.2.6.1.   Transportlīdzekli iedarbina ar vadītājam parastai lietošanai paredzētajiem līdzekļiem. Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.2.2.6.2.   Testa procedūras, kas definētas šā pielikuma 3.2.2.6.2.1. vai 3.2.2.6.2.2. punktā, var izmantot saskaņā ar procedūru, kas izraudzīta Noteikumu Nr. 101 8. pielikuma 4.2.4.2. punktā.

3.2.2.6.2.1.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas vai iedarbināšanas procedūras laikā un beidz, pabeidzot beidzamo tukšgaitas periodu ārpuspilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)).

3.2.2.6.2.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms transportlīdzekļa iedarbināšanas procedūras vai tās laikā un turpina, atkārtojot vairākus testa ciklus. To beidz, pabeidzot pēdējo tukšgaitas periodu pirmajā ārpuspilsētas (otrās daļas) ciklā, kad akumulators ir minimālas uzlādes stāvoklī saskaņā ar turpmāk noteikto kritēriju (paraugu ņemšanas beigas (ES)).

Elektroenerģijas atlikumu Q [Ah] mēra katrā kombinētajā ciklā saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 8. pielikuma 2. papildinājumā aprakstīto procedūru, un tas norāda, kad ir sasniegts akumulatora minimālās uzlādes stāvoklis.

Uzskata, ka akumulatora minimālas uzlādes stāvoklis kombinētajā ciklā N ir sasniegts, ja kombinētajā ciklā N+1 izmērītajam elektroenerģijas atlikumam ir ne vairāk kā 3 % izlādes, izsakot to kā procentuālo daudzumu no akumulatora nominālās ietilpības (Ah) maksimālas uzlādes stāvoklī, kā noteicis ražotājs. Pēc ražotāja pieprasījuma var izpildīt papildu testa ciklus un to rezultātus iekļaut aprēķinos, kas noteikti šā pielikuma 3.2.2.7. un 3.2.4. punktā, ja pēc katra papildu testa cikla elektroenerģijas atlikums uzrāda mazāku akumulatora izlādi nekā iepriekšējā ciklā.

Pēc katra cikla ir atļauts līdz 10 minūšu ilgs izgarojumu periods. Šajā laikā piedziņas bloku izslēdz.

3.2.2.6.3.   Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu, vai, ja ir īpaša pārnesumu pārslēgšanas stratēģija, saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas iekļautas transportlīdzekļa vadītāja rokasgrāmatā un norādītas uz tehniskā pārnesumu pārslēgšanas instrumenta (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem šo noteikumu 4.a pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Uz darbības līknes paraugu attiecas apraksts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1.3. punktā.

3.2.2.6.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu.

3.2.2.7.   Testa rezultātus salīdzina ar vērtībām šo noteikumu 5.3.1.4. punktā un aprēķina vidējo katra piesārņotāja emisiju gramos uz kilometru A nosacījumam (M1i).

Veicot testu saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.6.2.1. punktu, (M1i) ir vienkārši atsevišķā kombinētā cikla rezultāts.

Veicot testu saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.6.2.2. punktu, testa rezultāts katram kombinētajam ciklam (M1ia), to reizinot ar attiecīgo pasliktināšanās un Ki koeficientu, ir mazāks nekā šo noteikumu 5.3.1.4. punktā minētās vērtības. Veicot šā pielikuma 3.2.4. punktā minētos aprēķinus, M1i definē šādi:

Formula

kur:

| i | : | piesārņotājs |
| --- | --- | --- |
| a | : | cikls |

i

:

piesārņotājs

a

:

cikls

3.2.3.   B nosacījums

3.2.3.1.   Transportlīdzekļa sagatavošana

3.2.3.1.1.   Kompresijaizdedzes motoru transportlīdzekļiem izmanto šo noteikumu 4.a pielikuma A4a/2. tabulā un A4a/2. attēlā aprakstīto otrās daļas ciklu. Saskaņā ar šā pielikuma 3.2.3.4.3. punktu veic trīs secīgus ciklus.

3.2.3.1.2.   Transportlīdzekļus, kas aprīkoti ar dzirksteļaizdedzes motoru, iepriekš sagatavo, veicot vienu pirmās daļas un divus otrās daļas braukšanas ciklus saskaņā ar šā pielikuma 3.2.3.4.3. punktu.

3.2.3.2.   Transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.2. punktu.

3.2.3.3.   Pēc iepriekšējās sagatavošanas un pirms pārbaudes transportlīdzekli glabā telpā, kurā temperatūra ir nosacīti pastāvīga starp 293 un 303 K (20 °C un 30 °C). Šo sagatavošanu veic vismaz sešas stundas un turpina līdz motora eļļas un dzeses šķidruma, ja tāds ir, temperatūra ir ± 2 K robežās no telpas temperatūras.

3.2.3.4.   Testa procedūra

3.2.3.4.1.   Transportlīdzekli iedarbina ar vadītājam parastai lietošanai paredzētajiem līdzekļiem. Pirmais cikls sākas ar motora iedarbināšanas procedūras sākumu.

3.2.3.4.2.   Paraugu ņemšanu sāk (BS) pirms motora iedarbināšanas vai iedarbināšanas procedūras laikā un beidz pabeidzot beidzamo tukšgaitas periodu ārpuspilsētas braukšanas ciklā (otrā daļa, paraugu ņemšanas beigas (ES)).

3.2.3.4.3.   Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu, vai, ja ir īpaša pārnesumu pārslēgšanas stratēģija, saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas iekļautas transportlīdzekļa vadītāja rokasgrāmatā un norādītas uz tehniskā pārnesumu pārslēgšanas instrumenta (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem šo noteikumu 4.a pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Uz darbības līknes paraugu attiecas apraksts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1.3. punktā.

3.2.3.4.4.   Izplūdes gāzes analizē saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu.

3.2.3.5.   Testa rezultātus salīdzina ar šo noteikumu 5.3.1.4. punktā noteiktajām vērtībām un aprēķina katra piesārņotāja vidējo emisiju B nosacījumam (M2i). Testa rezultāti M2i, reizinot ar attiecīgo pasliktināšanās un Ki koeficientu, ir mazāki nekā šo noteikumu 5.3.1.4. punktā minētās vērtības.

3.2.4.   Testa rezultāti

3.2.4.1.   Testēšana saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.6.2.1. punktu.

Paziņojumam aprēķina vidējās izsvērtās vērtības:

Mi = (De ߦ M1i + Dav ߦ M2i)/(De + Dav),

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru, |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.2.2.7. punktā. |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), aprēķināta šā pielikuma 3.2.3.5. punktā |
| De | = | transportlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums ar slēdzi pilnīgi elektriska režīma pozīcijā saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru. Ja pilnīgi elektriska režīma pozīcijas nav, ražotājam jānodrošina veids, kā veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnīgi elektriskā režīmā. |
| Dav | = | 25 km (vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm). |

Mi

=

piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru,

M1i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.2.2.7. punktā.

M2i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādēšanas stāvoklī (maksimāla jaudas izlādēšana), aprēķināta šā pielikuma 3.2.3.5. punktā

De

=

transportlīdzekļa pilnuzlādes nobraukums ar slēdzi pilnīgi elektriska režīma pozīcijā saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru. Ja pilnīgi elektriska režīma pozīcijas nav, ražotājam jānodrošina veids, kā veikt mērījumu, transportlīdzeklim darbojoties pilnīgi elektriskā režīmā.

Dav

=

25 km (vidējais attālums starp divām akumulatora uzlādēm).

3.2.4.2.   Testēšana saskaņā ar šā pielikuma 3.2.2.6.2.2. punktu

Paziņojumam vidējās svērtās vērtības aprēķina šādi.

Mi = (Dovc ߦ M1i + Dav ߦ M2i)/(Dovc + Dav),

kur:

| Mi | = | piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru, |
| --- | --- | --- |
| M1i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.2.2.7. punktā, |
| M2i | = | piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādes stāvoklī (maksimāla izlāde), aprēķināta šā pielikuma 3.2.3.5. punktā |
| Dovc | = | OVC nobraukums saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru, |
| Dav | = | 25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām atkārtotām akumulatora uzlādēm). |

Mi

=

piesārņotāja i emisijas masa gramos uz kilometru,

M1i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar pilnībā uzlādētu elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci, kas aprēķināta šā pielikuma 3.2.2.7. punktā,

M2i

=

piesārņotāja i vidējā emisijas masa gramos uz kilometru ar elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci minimālā uzlādes stāvoklī (maksimāla izlāde), aprēķināta šā pielikuma 3.2.3.5. punktā

Dovc

=

OVC nobraukums saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 9. pielikumā noteikto procedūru,

Dav

=

25 km (pieņemtais vidējais attālums starp divām atkārtotām akumulatora uzlādēm).

3.3.   Ārēji neuzlādējams hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (ne-OVC HEV) bez ekspluatācijas režīma slēdža

3.3.1.   Šos transportlīdzekļus testē saskaņā ar 4.a pielikumu

3.3.2.   Sagatavošanai veic vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas) bez uzsūkšanās.

3.3.3.   Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar 4.a pielikumu, vai, ja ir īpaša pārnesumu pārslēgšanas stratēģija, saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas iekļautas transportlīdzekļa vadītāja rokasgrāmatā un norādītas uz tehniskā pārnesumu pārslēgšanas instrumenta (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem 4.a pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Uz darbības līknes paraugu attiecas apraksts 4.a pielikuma 6.1.3. punktā.

3.4.   Ārēji neuzlādējams hibrīds elektrisks transportlīdzeklis (ne-OVC HEV) ar ekspluatācijas režīma slēdzi

3.4.1.   Šos transportlīdzekļus iepriekš sagatavo un testē hibrīdrežīmā saskaņā ar 4.a pielikumu. Ja pieejami vairāki hibrīdrežīmi, testu veic tajā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas, pagriežot aizdedzes atslēgu (normālā režīmā). Pamatojoties uz ražotāja sniegtu informāciju, tehniskais dienests pārliecinās, vai atbilstība robežvērtībām tiek sasniegta visos hibrīdrežīmos.

3.4.2.   Transportlīdzekļa sagatavošanai veic divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas ciklu) bez uzsūkšanās.

3.4.3.   Ar transportlīdzekli brauc saskaņā ar šo noteikumu 4.a pielikumu, vai, ja ir īpaša pārnesumu pārslēgšanas stratēģija, saskaņā ar ražotāja instrukcijām, kas iekļautas transportlīdzekļa vadītāja rokasgrāmatā un norādītas uz tehniskā pārnesumu pārslēgšanas instrumenta (vadītāja zināšanai). Šiem transportlīdzekļiem šo noteikumu 4.a pielikumā noteiktos pārnesuma pārslēgšanas punktus nepiemēro. Uz darbības līknes paraugu attiecas apraksts šo noteikumu 4.a pielikuma 6.1.3. punktā.

4.   II TIPA TESTA METODES

4.1.   Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 5. pielikumu ar iedarbinātu degvielu patērējošu motoru. Ražotājs nodrošina “apkopes režīmu”, kas ļauj veikt šo testu.

Ja nepieciešams, izmanto šo noteikumu 5.1.6. punktā paredzēto īpašo procedūru.

5.   III TIPA TESTA METODES

5.1.   Transportlīdzekļus testē saskaņā ar 6. pielikumu ar iedarbinātu degvielu patērējošu motoru. Ražotājs nodrošina “apkopes režīmu”, kas ļauj veikt šo testu.

5.2.   Testus veic tikai, lai noteiktu atbilstību 6. pielikuma 3.2. punkta 1. un 2. nosacījumam. Ja kāda iemesla dēļ nav iespējams veikt testu par atbilstību 2. nosacījumam, veic alternatīvu testu ar vienmērīgu ātrumu (degvielu patērējošam motoram darbojoties pie slodzes).

6.   IV TIPA TESTA METODES

6.1.   Transportlīdzekļus testē saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikumu.

6.2.   Pirms testa procedūras (šo noteikumu 7. pielikuma 5.1. punkts), transportlīdzekli sagatavo šādi.

6.2.1.   OVC transportlīdzekļiem:

| 6.2.1.1. | OVC transportlīdzekļiem bez ekspluatācijas režīma slēdža: procedūru uzsāk, izlādējot elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.):






  a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.1.1.

OVC transportlīdzekļiem bez ekspluatācijas režīma slēdža: procedūru uzsāk, izlādējot elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.):

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; vai

| b) | ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; vai |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; vai

| c) | saskaņā ar ražotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar ražotāja ieteikumu.

Motoru, kas darbojas ar degvielu, izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

| 6.2.1.2. | OVC transportlīdzekļi ar ekspluatācijas režīma slēdzi: procedūru uzsāk izlādējot transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot, ar slēdzi pārslēgtu pilnīgi elektriska režīma pozīcijā (testa trasē, uz šasijas dinamometra u. c.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūtēm.
  Izlādes pārtraukums rodas:






  a) | ja transportlīdzeklis nevar braukt ar 65 % no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; vai |
| --- | --- | --- |

6.2.1.2.

OVC transportlīdzekļi ar ekspluatācijas režīma slēdzi: procedūru uzsāk izlādējot transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci braucot, ar slēdzi pārslēgtu pilnīgi elektriska režīma pozīcijā (testa trasē, uz šasijas dinamometra u. c.) vienmērīgā ātrumā, kas ir 70 ± 5 % no maksimālā transportlīdzekļa ātruma trīsdesmit minūtēm.

Izlādes pārtraukums rodas:

a)

ja transportlīdzeklis nevar braukt ar 65 % no maksimālā trīsdesmit minūšu ātruma; vai

| b) | ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra; vai |
| --- | --- |

b)

ja norādījumu apturēt transportlīdzekli vadītājam dod standarta iebūvēta kontrolaparatūra; vai

| c) | pēc 100 km nobraukšanas. |
| --- | --- |

c)

pēc 100 km nobraukšanas.

Ja transportlīdzeklim nav pilnīgi elektriska režīma, transportlīdzekļa elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci izlādē braucot (testa trasē, uz šasijas dinamometra utt.):

| a) | ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; vai |
| --- | --- |

a)

ar vienmērīgu ātrumu 50 km/h, līdz ieslēdzas HEV degvielu patērējošais motors; vai

| b) | ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; vai |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklis nevar uzņemt vienmērīgu ātrumu 50 km/h bez degvielu patērējošā motora iedarbināšanas, ātrumu samazina, līdz transportlīdzeklis var sasniegt zemāku vienmērīgu ātrumu, pie kura noteiktu laiku/attālumu (šo saskaņo tehniskais dienests un ražotājs) degvielu patērējošais motors neieslēdzas; vai

| c) | saskaņā ar ražotāja ieteikumu. |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar ražotāja ieteikumu.

Motoru izslēdz 10 sekunžu laikā pēc tam, kad tas automātiski ieslēdzies.

6.2.2.   ne-OVC transportlīdzekļiem:

| 6.2.2.1. | ne-OVC transportlīdzekļiem bez ekspluatācijas režīma slēdža: procedūru sāk ar transportlīdzekļa iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas) bez izgarojumu perioda. |
| --- | --- |

6.2.2.1.

ne-OVC transportlīdzekļiem bez ekspluatācijas režīma slēdža: procedūru sāk ar transportlīdzekļa iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas) bez izgarojumu perioda.

| 6.2.2.2. | ne-OVC transportlīdzekļiem ar ekspluatācijas režīma slēdzi: procedūru sāk ar iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas ciklu) bez izgarojumu perioda, veic ar transportlīdzekli, kas darbojas hibrīdrežīmā. Ja ir vairāki hibrīdrežīmi, testu veic tajā režīmā, kurš ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā). |
| --- | --- |

6.2.2.2.

ne-OVC transportlīdzekļiem ar ekspluatācijas režīma slēdzi: procedūru sāk ar iepriekšēju sagatavošanu, veicot vismaz divus secīgus pilnus braukšanas ciklus (vienu pirmās daļas un vienu otrās daļas ciklu) bez izgarojumu perioda, veic ar transportlīdzekli, kas darbojas hibrīdrežīmā. Ja ir vairāki hibrīdrežīmi, testu veic tajā režīmā, kurš ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā).

6.3.   Sagatavošanas braucienu un dinamometra testu veic saskaņā ar šo noteikumu 7. pielikuma 5.2. un 5.4. punktu.

6.3.1.   OVC transportlīdzekļiem: ar tādiem pašiem nosacījumiem kā noteikts I tipa testa B nosacījumā (šā pielikuma 3.1.3. un 3.2.3. punkts).

6.3.2.   ne-OVC transportlīdzekļiem: ar tādiem pašiem nosacījumiem kā I tipa testam.

7.   V TIPA TESTA METODES

7.1.   Transportlīdzekļus testē saskaņā ar šo noteikumu 9. pielikumu.

7.2.   OVC transportlīdzekļiem:

Ir atļauts uzlādēt elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīci divreiz dienā nobraukuma uzkrāšanas laikā.

OVC transportlīdzekļiem ar ekspluatācijas režīma slēdzi, nobraukuma uzkrāšanai brauc tādā režīmā, kurš automātiski ieslēdzas pagriežot aizdedzes slēdzi (normālā režīmā).

Nobraukuma uzkrāšanas laikā pēc vienošanās ar tehnisko dienestu nepieciešamības gadījumā ir atļauts pārslēgties uz citu hibrīdrežīmu, lai turpinātu nobraukuma uzkrāšanu.

Piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā norādīts I tipa testa B nosacījumā (šā pielikuma 3.1.3. un 3.2.3. punkts).

7.3.   ne-OVC transportlīdzekļiem:

ne-OVC transportlīdzekļiem ar ekspluatācijas režīma slēdzi, nobraukuma uzkrāj, braucot režīmā, kurš ieslēdzas automātiski pēc aizdedzes atslēgas pagriešanas (normālā režīmā).

Piesārņotāju emisiju mērījumus veic ar tādiem pašiem nosacījumiem kā I tipa testā.

8.   VI TIPA TESTA METODES

8.1.   Transportlīdzekļus testē saskaņā ar šo noteikumu 8. pielikumu.

8.2.   OVC transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā norādīts B nosacījumā I tipa testam (šā pielikuma 3.1.3. un 3.2.3. punkts).

8.3.   ne-OVC transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā norādīts I tipa testam.

9.   IEBŪVĒTĀS DIAGNOSTIKAS (OBD) TESTA METODES

9.1.   Transportlīdzekļus testē saskaņā ar šo noteikumu 11. pielikumu.

9.2.   OVC transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā norādīts B nosacījumā I tipa testam (šā pielikuma 3.1.3. un 3.2.3. punkts).

9.3.   ne-OVC transportlīdzekļiem piesārņotāju emisijas mērījumus veic tādos pašos apstākļos, kā norādīts I tipa testam.

---

(1)  Saukts arī par “no ārēja avota uzlādējamu transportlīdzekli”.

(2)  Saukts arī par “no ārēja avota neuzlādējamu transportlīdzekli”.

(3)  Piemēram: sporta, ekonomiskais, pilsētas, ārpuspilsētas režīms ...

(4)  Hibrīdrežīms ar vislielāko elektroenerģijas patēriņu:

hibrīdrežīms, attiecībā uz kuru var pierādīt, ka tā laikā novērojams vislielākais elektroenerģijas patēriņš no visiem izvēles hibrīdrežīmiem, testējot saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 8. pielikuma 4. punkta A nosacījumu, pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.

(5)  Degvielu visvairāk patērējošais režīms:

Hibrīdrežīms, attiecībā uz kuru var pierādīt, ka tā laikā novērojams vislielākais degvielas patēriņš no visiem izvēles hibrīdrežīmiem, testējot saskaņā ar Noteikumu Nr. 101 8. pielikuma 4. punkta B nosacījumu, pamatojoties uz ražotāja sniegto informāciju un vienojoties ar tehnisko dienestu.

1. papildinājums

Elektriskās enerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvokļa (SOC) profils OVC HEV I tipa testam

I tipa testa A nosacījums

A nosacījums

| 1) | Sākotnējais elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvoklis |
| --- | --- |

1)

Sākotnējais elektroenerģijas/jaudas akumulēšanas ierīces uzlādes stāvoklis

| 2) | Izlāde saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.1. vai 3.2.2.2. punktu |
| --- | --- |

2)

Izlāde saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.1. vai 3.2.2.2. punktu

| 3) | Transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.2. vai 3.2.2.3. punktu |
| --- | --- |

3)

Transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.2. vai 3.2.2.3. punktu

| 4) | Uzlāde izgarojumu perioda laikā saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.3. un 3.1.2.4. vai šā pielikuma 3.2.2.4. un 3.2.2.5. punktu |
| --- | --- |

4)

Uzlāde izgarojumu perioda laikā saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.3. un 3.1.2.4. vai šā pielikuma 3.2.2.4. un 3.2.2.5. punktu

| 5) | Tests saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5. vai 3.2.2.6. punktu |
| --- | --- |

5)

Tests saskaņā ar šā pielikuma 3.1.2.5. vai 3.2.2.6. punktu

I tipa testa B nosacījums

B nosacījums

| 1) | Sākotnējais uzlādes stāvoklis |
| --- | --- |

1)

Sākotnējais uzlādes stāvoklis

| 2) | Transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.1. vai 3.2.3.1. punktu |
| --- | --- |

2)

Transportlīdzekļa sagatavošana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.1. vai 3.2.3.1. punktu

| 3) | Izlāde saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.2. vai 3.2.3.2. punktu |
| --- | --- |

3)

Izlāde saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.2. vai 3.2.3.2. punktu

| 4) | Izgarojumu periods saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.3. vai 3.2.3.3. punktu |
| --- | --- |

4)

Izgarojumu periods saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.3. vai 3.2.3.3. punktu

| 5) | Testēšana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.4. vai 3.2.3.4. punktu |
| --- | --- |

5)

Testēšana saskaņā ar šā pielikuma 3.1.3.4. vai 3.2.3.4. punktu

---