# Europos Sąjungos C 160/2015

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 160 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 58 tomas2015m. gegužės 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 160

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

58 tomas2015m. gegužės 13d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | 28-oji sesija vyko Strasbūre (Prancūzija) 2014 m. gruodžio 1–3 d. |
| 2015/C 160/01 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2014 m. gruodžio 1 d., pirmadienio, posėdžio protokolas | 1 |
| 2015/C 160/02 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2014 m. gruodžio 2 d., antradienio, posėdžio protokolas | 5 |
| 2015/C 160/03 | Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2014 m. gruodžio 3 d., trečiadienio, posėdžio protokolas | 9 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

28-oji sesija vyko Strasbūre (Prancūzija) 2014 m. gruodžio 1–3 d.

2015/C 160/01

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2014 m. gruodžio 1 d., pirmadienio, posėdžio protokolas

1

2015/C 160/02

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2014 m. gruodžio 2 d., antradienio, posėdžio protokolas

5

2015/C 160/03

Partnerystės susitarimą sudariusių Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės narių ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių jungtinė parlamentinė asamblėja — 2014 m. gruodžio 3 d., trečiadienio, posėdžio protokolas

9

---

| SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

SIMBOLIŲ PAAIŠKINIMAI

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Nurodyta procedūra nustatoma pagal teisės akto projekte siūlomą teisinį pagrindą.)

PARLAMENTO KOMITETŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| AFET | Užsienio reikalų komitetas |
| --- | --- |
| DEVE | Vystymosi komitetas |
| INTA | Tarptautinės prekybos komitetas |
| BUDG | Biudžeto komitetas |
| CONT | Biudžeto kontrolės komitetas |
| ECON | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas |
| EMPL | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas |
| ENVI | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas |
| ITRE | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas |
| IMCO | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas |
| TRAN | Transporto ir turizmo komitetas |
| REGI | Regioninės plėtros komitetas |
| AGRI | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas |
| PECH | Žuvininkystės komitetas |
| CULT | Kultūros ir švietimo komitetas |
| JURI | Teisės reikalų komitetas |
| LIBE | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas |
| AFCO | Konstitucinių reikalų komitetas |
| FEMM | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas |
| PETI | Peticijų komitetas |
| DROI | Žmogaus teisių pakomitetis |
| SEDE | Saugumo ir gynybos pakomitetis |

AFET

Užsienio reikalų komitetas

DEVE

Vystymosi komitetas

INTA

Tarptautinės prekybos komitetas

BUDG

Biudžeto komitetas

CONT

Biudžeto kontrolės komitetas

ECON

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas

EMPL

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas

ENVI

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas

ITRE

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas

IMCO

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas

TRAN

Transporto ir turizmo komitetas

REGI

Regioninės plėtros komitetas

AGRI

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas

PECH

Žuvininkystės komitetas

CULT

Kultūros ir švietimo komitetas

JURI

Teisės reikalų komitetas

LIBE

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas

AFCO

Konstitucinių reikalų komitetas

FEMM

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas

PETI

Peticijų komitetas

DROI

Žmogaus teisių pakomitetis

SEDE

Saugumo ir gynybos pakomitetis

FRAKCIJŲ PAVADINIMŲ SANTRUMPOS

| PPE | Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija |
| --- | --- |
| S&D | Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija |
| ECR | Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija |
| ALDE | Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija |
| GUE/NGL | Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji |
| Verts/ALE | Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas |
| EFDD | Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija |
| NI | Nepriklausomi Parlamento nariai |

PPE

Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija

S&D

Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija

ECR

Europos konservatorių ir reformuotojų frakcija

ALDE

Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija

GUE/NGL

Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji

Verts/ALE

Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas

EFDD

Laisvės ir tiesioginės demokratijos Europos frakcija

NI

Nepriklausomi Parlamento nariai

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

28-oji sesija vyko Strasbūre (Prancūzija) 2014 m. gruodžio 1–3 d.

| 13.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/1

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2014 M. GRUODŽIO 1 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2015/C 160/01)

Turinys

| Oficialus inauguracinis posėdis | 1 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis | 2 |
| --- | --- |

| Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis | 2 |
| --- | --- |

| Ne parlamentų atstovų akreditavimas | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darbotvarkės (AP101.704) tvirtinimas | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Baigiamojo Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-osios sesijos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 345, 2014 10 2) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2014 m. lapkričio 30 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Valstybės ekonomikos ir finansų ministro (Gvinėjos Respublika), AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Mohamedo Diaré pranešimas | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Klausimų AKR Tarybai valanda | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Diskusijos su AKR Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“ | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Skubus klausimas Nr. 1: Ebolos viruso protrūkis | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Virungos nacionalinis parkas | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

2014 M. GRUODŽIO 1 D., PIRMADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 11.00 val.)

Oficialus inauguracinis posėdis

Į asamblėją kreipėsi šie asmenys:

Louis Michel, Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas, ir Fitz A. Jackson, Jungtinės parlamentinės asamblėjos pirmininkas.

(Posėdis sustabdytas 12.00 val. ir atnaujintas 15.00 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL,

Pirmininkas

Jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdis

Pirmininkas pasveikino visus dalyvius.

Jungtinės parlamentinės asamblėjos sudėtis

Pirmininkas pranešė, kad Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas, kurį pateikė AKR valstybių valdžios institucijos ir Europos Parlamentas, bus pridėtas prie protokolo.

Ne parlamentų atstovų akreditavimas

Pirmininkė pranešė, kad gauti du prašymai dėl ne parlamentų atstovų akreditavimo pagal Kotonu susitarimo 17 straipsnio 1 dalį ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos darbo tvarkos taisyklių 1 straipsnio 2 dalį susidarius išskirtiniam atvejui – nenugalimos jėgos (force majeure) aplinkybėms. Atstovų dalyvavimas užregistruotas ir jų pavardės nurodytos šio protokolo priede.

1.   Darbotvarkės (AP101.704) tvirtinimas

Buvo patvirtinta tokia darbotvarkė, kokia pateikiama šiame protokole.

2.   Baigiamojo Jungtinės parlamentinės asamblėjos 27-osios sesijos posėdžio protokolo tvirtinimas (OL C 345, 2014 10 2)

Protokolas patvirtintas.

3.   Pirmininkų pranešimai, įskaitant 2014 m. lapkričio 30 d. Biuro posėdyje priimtus sprendimus

Pirmininkas pranešė apie Biuro 2014 m. lapkričio 30 d. posėdžio rezultatus.

Priimti šie sprendimai:

| a) | Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus: | Politinių reikalų komitetas.







  — | Afrikos taikos priemonės vertinimas po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Nuolatiniai komitetai rengs šiuos pranešimus:

Politinių reikalų komitetas.

—

Afrikos taikos priemonės vertinimas po dešimties metų: veiksmingumas ir ateities perspektyvos

| | Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.







  — | Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR šalyse vertinimas ir AKR šalių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos |
| --- | --- | --- |

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

—

Keturiasdešimt partnerystės metų: poveikio prekybai ir plėtrai AKR šalyse vertinimas ir AKR šalių ir Europos Sąjungos ilgalaikių santykių perspektyvos

| | Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.







  — | Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms |
| --- | --- | --- |

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

—

Kaip pagerinti ekonomines ir socialines sąlygas besivystančiose šalyse, įskaitant šeimos įmonių įnašą, siekiant užkirsti kelią su sveikata susijusioms nelaimėms

| b) | Kongo Demokratinė Respublika pasiūlė surengti 12-ąjį regioninį posėdį, kuris iš pradžių buvo numatytas per savaitę nuo 2015 m. vasario 16 iki 20 d.; per tą savaitę ji imsis organizuoti šį posėdį (posėdžio vieta dar nepatvirtinta). Darbotvarkės projektas ir darbo programa patvirtinti. |
| --- | --- |

b)

Kongo Demokratinė Respublika pasiūlė surengti 12-ąjį regioninį posėdį, kuris iš pradžių buvo numatytas per savaitę nuo 2015 m. vasario 16 iki 20 d.; per tą savaitę ji imsis organizuoti šį posėdį (posėdžio vieta dar nepatvirtinta). Darbotvarkės projektas ir darbo programa patvirtinti.

| c) | Faktų nustatymo misija į Zimbabvę, kuri iš pradžių buvo numatyta 2012 m., bus rengiama 2015 m.; laukiama, kol bus patvirtinta ir pasiūlytos datos, jei Zimbabvės Vyriausybė nenustatys jokių reikalavimų dėl programos. |
| --- | --- |

c)

Faktų nustatymo misija į Zimbabvę, kuri iš pradžių buvo numatyta 2012 m., bus rengiama 2015 m.; laukiama, kol bus patvirtinta ir pasiūlytos datos, jei Zimbabvės Vyriausybė nenustatys jokių reikalavimų dėl programos.

| d) | Bus rengiama faktų nustatymo misija į Lampedūzą (Italija) siekiant išnagrinėti klausimus, susijusius su migracija ir prekyba žmonėmis. |
| --- | --- |

d)

Bus rengiama faktų nustatymo misija į Lampedūzą (Italija) siekiant išnagrinėti klausimus, susijusius su migracija ir prekyba žmonėmis.

| e) | 29-oji sesija Ramiojo vandenyno regione buvo patvirtinta, ji bus rengiama 2015 m. birželio 15–17 d. Vanuatu. |
| --- | --- |

e)

29-oji sesija Ramiojo vandenyno regione buvo patvirtinta, ji bus rengiama 2015 m. birželio 15–17 d. Vanuatu.

| f) | 30-oji sesija Pietų Afrikoje bus rengiama 2015 m. gruodžio 5–9 d. Mozambike. |
| --- | --- |

f)

30-oji sesija Pietų Afrikoje bus rengiama 2015 m. gruodžio 5–9 d. Mozambike.

Pirmininkas pranešė apie šiuos terminus:

| — | pakeitimų dėl kompromisinių rezoliucijų (dėl Ebolos viruso protrūkio ir dėl terorizmo didėjimo Afrikoje) pateikimo terminas: 2014 m. gruodžio 2 d., antradienis, 12.00 val.; |
| --- | --- |

—

pakeitimų dėl kompromisinių rezoliucijų (dėl Ebolos viruso protrūkio ir dėl terorizmo didėjimo Afrikoje) pateikimo terminas: 2014 m. gruodžio 2 d., antradienis, 12.00 val.;

| — | prašymų, susijusių su balsavimo metodais, pateikimo terminas: 2014 m. kovo 19 d., trečiadienis, 10.00 val., raštu. |
| --- | --- |

—

prašymų, susijusių su balsavimo metodais, pateikimo terminas: 2014 m. kovo 19 d., trečiadienis, 10.00 val., raštu.

João Ferreira ir Carlos Zorrinho prašė taikyti aktyvaus vertimo žodžiu į portugalų kalbą paslaugas. Louis Michel priminė Europos Parlamento biuro sprendimą dėl vertimo žodžiu ir raštu paslaugų, skirtų AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos ir jos įstaigos posėdžiams.

4.   Valstybės ekonomikos ir finansų ministro (Gvinėjos Respublika), AKR Tarybos pirmininko pareigas einančio Mohamedo Diaré pranešimas

Gvinėjos Respublikos valstybės ekonomikos ir finansų ministro Mohamedo Diaré pranešime daugiausia dėmesio skirta privačiojo sektoriaus vaidmeniui, pranešime jis apibrėžė AKR ir ES jungtinio bendradarbiavimo sistemą dėl privačiojo sektoriaus plėtros AKR šalyse, kurią 2014 m. liepos mėn. priėmė AKR Ministrų taryba. Ministras taip pat pabrėžė strateginę žemės ūkio sektoriaus svarbą – jis svarbiausias, kai kalbama apie maisto žmonėms tiekimą. Siekiant šio tikslo vienas pagrindinių veiksmų yra užtikrinti galimybę gauti vandens, todėl ministras visų pirma pagyrė bendrą ES ir Maisto ir žemės ūkio organizacijos programą prieš dykumėjimą, dėl kurios neseniai susitarta. Pagaliau nemažiau svarbu ir tai, jog jis paliudijo, kad jo šalyje Ebolos virusas sukėlė nelaimę, ir padėkojo vyriausybėms, tarptautinėms organizacijoms ir NVO už finansinę ir moralinę paramą.

5.   Klausimų AKR Tarybai valanda

Mohamed Diaré AKR Tarybos vardu atsakė į šiuos klausimus:

| | 1 klausimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT) veiksmų plano įgyvendinimo, kurį pateikė Norbert Neuser; |
| --- | --- |

1 klausimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT) veiksmų plano įgyvendinimo, kurį pateikė Norbert Neuser;

| | 2 klausimą dėl laikotarpio po 2020 m., kurį pateikė Charles Goerens (kurį pakeitė Javier Nart); |
| --- | --- |

2 klausimą dėl laikotarpio po 2020 m., kurį pateikė Charles Goerens (kurį pakeitė Javier Nart);

| | 3 klausimą dėl siekio, kad parama vystymuisi priklausytų nuo nelegalios migracijos kilmės šalių pastangų, kurį pateikė Louis Aliot (kurį pakeitė Jean-Luc Schaffhauser); |
| --- | --- |

3 klausimą dėl siekio, kad parama vystymuisi priklausytų nuo nelegalios migracijos kilmės šalių pastangų, kurį pateikė Louis Aliot (kurį pakeitė Jean-Luc Schaffhauser);

| | 4 klausimą dėl finansavimo iš Europos plėtros fondo, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom; |
| --- | --- |

4 klausimą dėl finansavimo iš Europos plėtros fondo, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom;

| | 5 klausimą dėl pavojaus signalo, kuris kilo dėl koordinuotų džihadistų veiksmų Magribo ir Arabų šalyse, kurį pateikė Javier Nart; |
| --- | --- |

5 klausimą dėl pavojaus signalo, kuris kilo dėl koordinuotų džihadistų veiksmų Magribo ir Arabų šalyse, kurį pateikė Javier Nart;

| | 6 klausimą dėl mažųjų ir vidutinių įmonių, kurį pateikė Dariusz Rosati (kurį pakeitė Davor Ivo Stier); |
| --- | --- |

6 klausimą dėl mažųjų ir vidutinių įmonių, kurį pateikė Dariusz Rosati (kurį pakeitė Davor Ivo Stier);

| | 7 klausimą dėl prekybos liūtų trofėjais, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

7 klausimą dėl prekybos liūtų trofėjais, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | 8 klausimą dėl priemonių, skirtų kovoti su miškų naikinimu, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Pavel Telička); |
| --- | --- |

8 klausimą dėl priemonių, skirtų kovoti su miškų naikinimu, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Pavel Telička);

| | 9 klausimą dėl skalūnų dujų naudojimo Afrikoje, kurį pateikė Carlos Zorrinho; |
| --- | --- |

9 klausimą dėl skalūnų dujų naudojimo Afrikoje, kurį pateikė Carlos Zorrinho;

| | 10 klausimą „Švietimas. Kaip siekiama pokyčių moterų gyvenime?“, kurį pateikė Marlene Mizzi (kurią pakeitė Kashetu Kyenge); |
| --- | --- |

10 klausimą „Švietimas. Kaip siekiama pokyčių moterų gyvenime?“, kurį pateikė Marlene Mizzi (kurią pakeitė Kashetu Kyenge);

| | 11 klausimą dėl ekonominės partnerystės susitarimų vertinimo, kurį pateikė Francesco Gambús; |
| --- | --- |

11 klausimą dėl ekonominės partnerystės susitarimų vertinimo, kurį pateikė Francesco Gambús;

| | 12 klausimą dėl CARIFORUM valstybių ir Jungtinio konsultacinio komiteto ekonominės partnerystės susitarimo, kurį pateikė David Martin; |
| --- | --- |

12 klausimą dėl CARIFORUM valstybių ir Jungtinio konsultacinio komiteto ekonominės partnerystės susitarimo, kurį pateikė David Martin;

| | 13 klausimą dėl migracijos ir žmogaus teisių Afrikoje, kurį pateikė Kashetu Kyenge. |
| --- | --- |

13 klausimą dėl migracijos ir žmogaus teisių Afrikoje, kurį pateikė Kashetu Kyenge.

Klausimus Nr. 1, 4, 6, 10 ir 11 pateikę asmenys neturėjo papildomų klausimų.

6.   Diskusijos su AKR Taryba pagal procedūrą „prašau žodžio“

Kalbėjo: James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodríguez, João Ferreira, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritanija), Hassad El Rasur Amir (Sudanas), Enrique Guerrero Salom, Maria Heubuch ir Louis Michel.

Nariai iškėlė įvairių klausimų, tarp jų dėl ekonominės partnerystės susitarimų, plėtros ir privačiojo sektoriaus ryšio, Kotonu susitarimo persvarstymo ir transatlantinės prekybos derybų poveikio AKR šalims. Bus prašoma atlikti tyrimą dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP) ir jos poveikio AKR šalims.

7.   Skubus klausimas Nr. 1: Ebolos viruso protrūkis

Jean-Louis de Brouwer (Europos Komisija) pristatė pranešimą dėl veiksmų, kurių ėmėsi ES siekdama kovoti su Ebolos virusine liga.

Kalbėjo: Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Davor Ivo Stier, Teresa Efua Asangano (Pusiaujo Gvinėja), Enrique Guerrero Salom, Anastasie Moleko Moliwa (Kongo Demokratinė Respublika), Arne Gericke, Louis André Dacoury-Tabley (Dramblio Kaulo Kranto Respublika), Juan Carlos Girauta Vida, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Lidia Senra Rodríguez, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Maria Heubuch, Netty Baldeh (Gambija), Piernicola Pedicini, Ofosu Asamoah (Gana), Jean-Luc Schaffhauser, Dharamkumar Seeraj (Gajana), Mariya Gabriel, Mikael Philips (Jamaika), Norbert Neuser, Joyce Laboso (Kenija), Pavel Telička, James Munthali (Malavis), Kombo Gberi (Kamerūnas), Eleni Theocharous, Ahamada Soukouna (Malis), Kashetu Kyenge, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritanija), Juan Fernando López Aguilar, Adjedoue Weidou (Čadas), Komi Selom Klassou (Togas), Carlos Zorrinho, Abdoulaye Sylla (Gvinėja) ir Ibrahim Bundu (Siera Leonė).

Nariai išreiškė šalims ir šeimoms, netekusioms artimųjų dėl Ebolos virusinės ligos protrūkio, užuojautą ir nuoširdžiai padėkojo visiems humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojams už pastangas kovojant su šia epidemija. Jie taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad tarptautinė bendruomenė nepakankamai įvertino krizę, ir dėl to, kad vėluojama užtikrinti tinkamą, koordinuotą strategiją ir pagalbą, tačiau palankiai įvertino vis didėjantį tarptautinės bendruomenės ryžtą kovoti su Ebolos virusu. Jų nuomone, turėtų būti stengiamasi ne tik kovoti su šia liga, bet ir sudaryti sąlygas atkurti nuo Ebolos viruso nukentėjusių šalių socialinę ir ekonominę gerovę.

Jean-Louis de Brouwer (Europos Komisija) baigė diskusijas.

8.   Virungos nacionalinis parkas

Diskusijos su Virungos nacionalinio parko direktoriumi Emmanueliu de Merode'u.

Virungos nacionalinio parko direktorius Emmanuel de Merode (Kongo Demokratinė Respublika) nurodė tris pagrindines grėsmes dėl parko išsaugojimo, būtent: brakonieriavimas ir miškų naikinimas; nekontroliuojama žvejyba; neteisėta naftos gavyba.

Kalbėjo: Netty Baldeh (Gambija), Joachim Zeller, Arne Gericke, Charles Nsimba Mwando (Kongo Demokratinė Respublika), Louis Michel, Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Laura Agea, Catherine Bearder ir Peter Craig McQuaide (Europos Komisija).

Nariai pripažino, kad su šia padėtimi susijusios dvi pagrindinės priežastys: valstybės institucijų pažeidžiamumas ir galimybė lengvai susidaryti neteisėtoms grupėms. Jie pripažino kaimo pramonės, visų pirma hidroenergijos, vaidmenį vystant tvarią ekonomiką ir konkuruojant su neekologiškomis korporacijomis. Nariai taip pat pritarė, kad reikia išsaugoti augalijos ir gyvūnijos biologinę įvairovę, tinkamai užtikrinti aplinkosaugos teisės aktų vykdymą ir taikyti griežtesnę ginklų eksporto kontrolę.

Emmanuel de Merode baigė diskusijas.

(Posėdis baigtas 18.30 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 13.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/5

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2014 M. GRUODŽIO 2 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2015/C 160/02)

Turinys

| 1. | Socialinės ir ekonominės pasekmės dėl netinkamos mitybos AKR šalyse | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario Neveno Mimica pranešimas | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Diskusijos su Komisijos nariu Nevenu Mimica, atsakingu už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi – procedūra „prašau žodžio“ | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Klausimų Komisijai valanda | 6 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, atsižvelgdama į 27-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Taip! Afrika gali įgyvendinti savo siekius | 7 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Konkretūs mažų besivystančių salų valstybių uždaviniai ir poreikiai | 7 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Privačiojo sektoriaus vystymosi strategija, įskaitant inovacijas, dėl darnaus vystymosi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

Privačiojo sektoriaus vystymosi strategija, įskaitant inovacijas, dėl darnaus vystymosi

2014 M. GRUODŽIO 2 D., ANTRADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

Posėdis pradėtas 9.00 val.

PIRMININKAVO: Fitz A. JACKSON

Pirmininkas

1.   Socialinės ir ekonominės pasekmės dėl netinkamos mitybos AKR šalyse

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Pranešėjai: Alban Bagbin (Gana) ir Norbert Neuser

Norbert Neuser pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Davor Ivo Stier, Arne Gericke, Mohamed Ben Oumar (Nigeris), Catherine Bearder, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), João Ferreira, Maria Heubuch, Adjedoue Weidou (Čadas), Piernicola Pedicini, Jean-Luc Schaffhauser, Francesc Gambús, Linda McAvan, Kashetu Kyenge, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Peter Craig McQuaide (Europos Komisija) ir Norbert Neuser.

Nariai pritarė, kad netinkama mityba yra daugelio sveikatos ir socialinių problemų AKR šalyse priežastis, ir aptarė, ką būtų galima padaryti mitybos, aprūpinimo maistu užtikrinimo ir vietos maisto produktų gamybos srityse siekiant pagerinti padėtį. Kai kurie nariai iš AKR šalių aistringai kalbėjo apie tai, kaip dėl netinkamos mitybos nukenčia jų gyventojai, ir ragino teikti tarptautinę pagalbą siekiant kovoti su šia dažnai nepastebima problema.

2.   Už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario Neveno Mimica pranešimas.

Neven Mimica nustatė savo kadencijos prioritetus: i) parengti universalią plėtros po 2015 m. darbotvarkę, pagal kurią kiekviena šalis turės prisiimti atsakomybę už savo plėtrą ir deramai prisidėti prie visuotinių pastangų; ii) vesti derybas dėl sistemos sudarius Kotonu susitarimą remiantis bendrosiomis AKR ir ES partnerystės vertybėmis; iii) labiau skatinti politikos suderinamumą vystymosi labui. Komisijos narys taip pat daug dėmesio skyrė plintančiai Ebolos viruso epidemijai ir ES atsakomiesiems veiksmams, susijusiems ne tik su humanitarine pagalba, bet ir parama vystymuisi labiausiai nukentėjusioms šalims.

3.   Diskusijos su Komisijos nariu Nevenu Mimica, atsakingu už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi – procedūra „prašau žodžio“.

Kalbėjo: Adjedoue Weidou (Čadas), Ismail Al Hag Musa (Sudanas), Komi Selom Klassou (Togas), Norbert Neuser, Netty Baldeh (Gambija), Enrique Guerrero Salom, Davor Ivo Stier, David Ochieng (Kenija), Jean-Luc Schaffhauser, Lidia Senra, Louis Michel, Mame Balla Lo (Senegalas), Bodil Ceballos, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), David Martin, Ahamada Soukouna (Malis), Louis André Dacoury-Tabley (Dramblio Kaulo Kranto Respublika), Mikael Phillips (Jamaika), Mohamed Ben Oumar (Nigeris), Pedro Silva Pereira ir Hermann Razafimbelo (Madagaskaras).

Nuomonėmis keistasi daugiausia šiais klausimais: kova su badu ir netinkama mityba, privačiojo sektoriaus vaidmuo skatinant darnų vystymąsi, galimas JAV ir ES Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės (TPIP) poveikis Afrikoje, Ebolos viruso epidemija, žmogaus teisių padėtis Etiopijoje ir Mauritanijoje ir AKR ir ES partnerystės ateitis.

Komisijos narys N. Mimica atsakė į klausimus, kuriuos nariai pateikė pagal procedūrą „prašau žodžio“.

4.   Klausimų Komisijai valanda

Europos Komisijai iš viso buvo pateikta 31 klausimas.

Komisija iš anksto atsakė į klausimus raštu. Komisijos narys N. Mimica atsakė žodžiu į toliau nurodytus papildomus šių narių klausimus:

| | 2 klausimą dėl Ebolos viruso neleidimo plisti strategijos, kurį pateikė Juan Carlos Girauta Vidal; |
| --- | --- |

2 klausimą dėl Ebolos viruso neleidimo plisti strategijos, kurį pateikė Juan Carlos Girauta Vidal;

| | 3 klausimą dėl Ebolos viruso, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom; |
| --- | --- |

3 klausimą dėl Ebolos viruso, kurį pateikė Enrique Guerrero Salom;

| | 4 klausimą dėl Ebolos viruso protrūkio valdymo ir investavimo į patikimas sveikatos priežiūros sistemas Vakarų Afrikos šalyse, kurį pateikė Pedro Silva Pereira; |
| --- | --- |

4 klausimą dėl Ebolos viruso protrūkio valdymo ir investavimo į patikimas sveikatos priežiūros sistemas Vakarų Afrikos šalyse, kurį pateikė Pedro Silva Pereira;

| | 9 klausimą dėl poliomielito panaikinimo, kurį pateikė Arne Gericke; |
| --- | --- |

9 klausimą dėl poliomielito panaikinimo, kurį pateikė Arne Gericke;

| | 10 klausimą dėl galimybės gauti vaistų AKR šalyse finansavimo, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Pavel Telička); |
| --- | --- |

10 klausimą dėl galimybės gauti vaistų AKR šalyse finansavimo, kurį pateikė Marielle de Sarnez (kurią pakeitė Pavel Telička);

| | 12 klausimą dėl paramos reformoms ir investicijų į švietimą Afrikoje, kurį pateikė Pavel Telička; |
| --- | --- |

12 klausimą dėl paramos reformoms ir investicijų į švietimą Afrikoje, kurį pateikė Pavel Telička;

| | 17 klausimą dėl gero gamtinių išteklių naudojimo AKR šalyse valdymo, skaidrumo ir atskaitingumo, kurį pateikė Davor Ivo Stier; |
| --- | --- |

17 klausimą dėl gero gamtinių išteklių naudojimo AKR šalyse valdymo, skaidrumo ir atskaitingumo, kurį pateikė Davor Ivo Stier;

| | 18 klausimą dėl dramblių ir prekyba dramblio kaulu, kurį pateikė Catherine Bearder; |
| --- | --- |

18 klausimą dėl dramblių ir prekyba dramblio kaulu, kurį pateikė Catherine Bearder;

| | 21 klausimą dėl Fidžio ekonominės partnerystės susitarimo įgyvendinimo, kurį pateikė David Martin; |
| --- | --- |

21 klausimą dėl Fidžio ekonominės partnerystės susitarimo įgyvendinimo, kurį pateikė David Martin;

| | 22 klausimą dėl privačiojo sektoriaus dalyvavimo vykdant vystomąjį bendradarbiavimą, kurį pateikė Louis-Joseph Manscour (kurį pakeitė David Martin); |
| --- | --- |

22 klausimą dėl privačiojo sektoriaus dalyvavimo vykdant vystomąjį bendradarbiavimą, kurį pateikė Louis-Joseph Manscour (kurį pakeitė David Martin);

| | 27 klausimą dėl maišymo ir darnaus vystymosi, kurį pateikė Kashetu Kyenge; |
| --- | --- |

27 klausimą dėl maišymo ir darnaus vystymosi, kurį pateikė Kashetu Kyenge;

| | 30 klausimą dėl Kotonu susitarime nustatytų LGBT teisių, kurį pateikė Seb Dance (kurį pakeitė Linda McAvan). |
| --- | --- |

30 klausimą dėl Kotonu susitarime nustatytų LGBT teisių, kurį pateikė Seb Dance (kurį pakeitė Linda McAvan).

Nariai, pateikę klausimus Nr. 11, 13 ir 16, papildomų klausimų neturėjo.

Klausimus Nr. 1, 5, 6, 7, 8, 14, 15, 19, 20, 23, 24, 25, 26, 28, 29 ir 31 pateikę asmenys posėdyje nedalyvavo.

5.   Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija atsižvelgdama į 27-osios Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijos metu priimtas rezoliucijas

Asamblėjai perduotas dokumentas dėl veiksmų, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į Strasbūre priimtas rezoliucijas. Neven Mimica pristatė svarbiausius šio dokumento aspektus.

6.   Ekonominių ir socialinių partnerių pranešimas

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nario, AKR stebėsenos komiteto pirmininko Xaviero Verboveno pristatymas pagal procedūrą „prašau žodžio“.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto narys, AKR stebėsenos komiteto pirmininkas Xavier Verboven pateikė 2014 m. spalio mėn. vykusio AKR ir ES ekonominių ir socialinių interesų grupių posėdžio santrauką.

Kalbėjo: Mohamed Ben Oumar (Nigeris) ir Adjedoue Weidou (Čadas).

Nariai pabrėžė pilietinės visuomenės organizacijų svarbą ir būtinybę stiprinti jų gebėjimus.

(Posėdis sustabdytas 12.35 val. ir atnaujintas 15.06 val.)

| Fitz A. JACKSON
  Louis MICHEL | Alhaj Muhammad MUMUNI ir
  Luis Marco AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |
| Pirmininkai | Generaliniai sekretoriai |

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Pirmininkai

Generaliniai sekretoriai

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

7.   Taip! Afrika gali įgyvendinti savo siekius

Pagrindinės diskusijos.

Buvęs Nigerijos prezidentas Olusegun Obasanjo pateikė išsamų ir gyvą vaizdą, kaip per pastaruosius 50 metų keitėsi Afrikos šalių įvairovė. Visų pirma jis pabrėžė kintančią pastarojo dešimtmečio padėtį, kai dėl naujų galimybių atsirado naujų vilčių ir siekių, susijusių su taika, demokratija, geru valdymu, ekonomine pažanga ir žmogaus orumu. Jis pabrėžė, kad Afrikai visų pirma reikia drąsios vizijos ir vadovavimo, pagrįsto vietos pranašumų ir trūkumų analize.

Kalbėjo: Nick Westcott (EIVT), Michael Gahler, Christophe Apala Pen’Apala Lutundula (Kongo Demokratinė Respublika), Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrėja), Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Netty Baldeh (Gambija), pirmininkas Louis Michel, João Ferreira, Joyce Laboso (Kenija), Laura Agea, James Munthali (Malavis), Jean-Luc Schaffhauser, Ahamada Soukouna (Malis), Joachim Zeller, Job Yustino Ndugai (Tanzanija), Adjedoue Weidou (Čadas), Kennedy K. Hamudulu (Zambija), Mayria Gabriel ir Sanghone Sall (Senegalas).

Nariai iš esmės pasidalijo siekiais, susijusiais su Afrikos klestėjimu, tačiau tvirtino, kad reikia veiksmingiau įgyvendinti atskiras programas, o ne kurti naują Afrikos Sąjungos viziją. Kai kurie nariai pabrėžė, kad labai svarbu kovoti su korupcija ir užtikrinti veiksmingą apmokestinimą siekiant panaikinti skolą. Nariai taip pat aptarė tam tikrus klausimus, kaip antai dėl migracijos, kultūrų įvairovės ir žmogaus teisių, skurdo panaikinimo, fundamentalizmo ir paramos vystymuisi sąlygiškumo. Taip pat buvo svarstomi klausimai, susiję su viešojo ir privačiojo sektorių partneryste, ekonominės partnerystės susitarimais ir darbo vietų kūrimą skatinančiu augimu.

Olusegun Obasanjo atsakė į narių iškeltus klausimus.

(Posėdis sustabdytas 18.00 val. ir atnaujintas 18.05 val.)

8.   Konkretūs mažų besivystančių salų valstybių uždaviniai ir poreikiai

Diskusijos nepriimant rezoliucijos.

Kalbėjo: Andre Worrell (Barbadosas), Maurice Ponga, Norbert Neuser, pirmininkas Fitz A. Jackson, Mikael Phillips (Jamaika), Catherine Bearder, Bodil Ceballos, Eleni Theocharous, Len Ishmael (Dominikos Sandrauga) ir Peter Craig McQuaide (Europos Komisija).

Nariai priminė, kad atsižvelgiant į tai, jog 2014 m. paskelbti tarptautiniais mažų besivystančių salų valstybių metais, turėtų būti imamasi ryžtingų veiksmų siekiant spręsti daugelį problemų, su kuriomis susiduria tos valstybės, visų pirma įveikti jų pažeidžiamumą kilus išoriniams sukrėtimams, pvz., gaivalinėms nelaimėms, klimato kaitos pokyčiams ar pakilus jūros lygiui. Dabartinės diskusijos apie plėtros po 2015 m. darbotvarkę suteikė galimybę veiksmingai spręsti šias problemas. Rengiant tų šalių plėtros strategiją taip pat reikėtų atsižvelgti į mažų besivystančių salų valstybių mažą dydį, atokumą, atskyrimą, išsivystymo lygį ir maisto bei energijos priklausomybę.

9.   Privačiojo sektoriaus vystymosi strategija, įskaitant inovacijas, dėl darnaus vystymosi

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

Pranešėjai: Arnaldo Andrade Ramos (Žaliasis Kyšulys) ir Bogdan Brunon Wenta

Arnaldo Andrade Ramos (Žaliasis Kyšulys) ir Joachim Zeller (kuris pakeitė Bogdaną Brunoną Wentą) pristatė pranešimus.

Kalbėjo: Theodor Dumitru Stolojan, Linda McAvan, Joyce Laboso (Kenija), Pavel Telička, Ahamada Soukouna (Malis), Adjedoue Weidou (Čadas), Ignazio Corrao, K. Hamudulu (Zambija), Francesc Gambús, Peter Craig McQuaide (Europos Komisija).

Nariai pripažino svarbų privačiojo sektoriaus vaidmenį plėtojant integracinį ir darnų vystymąsi, nes jis pagrindinė ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo bei prekybos ir inovacijų varomoji jėga. Jie taip pat pabrėžė pagrindines problemas, su kuriomis susiduria privatusis sektorius, ir pripažino, kad reikia palankesnės verslo aplinkos užtikrinant geresnes galimybes gauti finansavimą ir patekti į rinkas.

Arnaldo Andrade Ramos (Žaliasis Kyšulys) baigė diskusijas.

(Posėdis baigtas 19.15 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

| 13.5.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 160/9 |
| --- | --- | --- | --- |

13.5.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 160/9

---

PARTNERYSTĖS SUSITARIMĄ SUDARIUSIŲ AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ GRUPĖS NARIŲ IR EUROPOS SĄJUNGOS BEI JOS VALSTYBIŲ NARIŲ JUNGTINĖ PARLAMENTINĖ ASAMBLĖJA

2014 M. GRUODŽIO 3 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(2015/C 160/03)

Turinys

| 1. | Skubus klausimas Nr. 2: Terorizmo didėjimas Afrikoje | 9 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Sunkumai dėl nacionalinio susitaikymo šalyse po konfliktų ir krizių | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų | 10 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Balsavimas dėl skubių pasiūlymų dėl rezoliucijų | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | 2014 m. gruodžio 1 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 2014 m. gruodžio 2 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžių protokolų tvirtinimas | 11 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kiti klausimai | 11 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Jungtinės parlamentinės asamblėjos 29-osios sesijos data ir vieta | 11 |
| --- | --- | --- |

7.

| I priedas | Jungtinės parlamentinės asamblėjos dalyvių sąrašas abėcėlės tvarka | 12 |
| --- | --- | --- |

I priedas

| II priedas | 2014 m. gruodžio 1–3 d. Strasbūre (Prancūzija) vykusios sesijos dalyvių sąrašas | 17 |
| --- | --- | --- |

II priedas

| III priedas | Ne parlamentų atstovų akreditavimas | 21 |
| --- | --- | --- |

III priedas

| IV priedas | Priimti tekstai | 22 |
| --- | --- | --- |

IV priedas

| — | Rezoliucija dėl sunkumų dėl nacionalinio susitaikymo šalyse po konfliktų ir krizių (ACP-EU/101.715/14/fin.) | 22 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl privačiojo sektoriaus vystymosi strategijos, įskaitant inovacijas, siekiant tvaraus vystymosi (ACP-EU/101.700/14/fin.) | 26 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl socialinių ir ekonominių pasekmių dėl netinkamos mitybos AKR šalyse (ACP-EU/101.717/14/fin.) | 32 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl Ebolos viruso protrūkio (ACP-EU 101.727/14/fin.) | 37 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Rezoliucija dėl terorizmo plėtros Afrikoje (ACP-EU/101.728/14/fin.) | 42 |
| --- | --- | --- |

—

2014 M. GRUODŽIO 3 D., TREČIADIENIO, POSĖDŽIO PROTOKOLAS

(Posėdis pradėtas 9.05 val.)

PIRMININKAVO: Fitz A. JACKSON

Pirmininkas

Pirmininkas priminė, kad Italijos prezidentas negalėjo dalyvauti šioje sesijoje dėl svarbaus balsavimo Italijos parlamente, todėl visi punktai, dėl kurių balsuojant turėjo dalyvauti ES Taryba, buvo išbraukti iš darbotvarkės.

1.   Skubus klausimas Nr. 2: Terorizmo didėjimas Afrikoje

Europos strateginės žvalgybos ir saugumo centro direktorius Claude Moniquet nurodė naujausius teroristų išpuolius Afrikoje ir pabrėžė, kad apie dešimt organizacijų siekė padidinti savo poveikį ir geografinę aprėptį Afrikoje ir kad jos galėjo pasinaudoti galimybių jaunimui stoka.

Kalbėjo: Michael Gahler, Abadula Gemeda Dago (Etiopija), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Ahamada Soukouna (Malis), pirmininkas Louis Michel, Mohamed El Moctar Zamel (Mauritanija), Mohamed Ben Oumar (Nigeris), Komi Selom Klassou (Togas), Ignazio Corrao, Adjedoue Weidou (Čadas), Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Jean-Luc Schaffhauser, Joachim Zeller, Joyce Laboso (Kenija), Mariya Gabriel ir Musa Hussein Naib (Eritrėja).

Nariai pabrėžė, kad siekiant apsisaugoti nuo vis didėjančių teroristų tinklų grėsmių reikia imtis ilgalaikių veiksmų, kuriais būtų siekiama pašalinti esmines priežastis, ir skubiai didinti tarptautines pastangas. Jie pabrėžė organizuoto nusikalstamumo ir vis didėjančių Afrikos šalių pastangų kovojant su terorizmu sąsają – siekiant tinkamai spręsti visuotinę problemą reikėjo tarptautinės bendruomenės koordinuotų veiksmų ir paramos.

Claude Moniquet baigė diskusijas. Kristin de Peyron (EIVT) pateikė baigiamąsias pastabas.

2.   Sunkumai dėl nacionalinio susitaikymo šalyse po konfliktų ir krizių

Politinių reikalų komitetas.

Pranešėjai: Komi Selom Klassou (Togas) ir Joachim Zeller

Komi Selom Klassou (Togas) ir Joachim Zeller pristatė pranešimą.

Kalbėjo: Boniface Yêhouétomè (Beninas), Mariya Gabriel, Mo-Mamo Karerwa (Burundis), Laurent Ngon-Baba (Centrinės Afrikos Respublika), pirmininkas Louis Michel, Bodil Ceballos, Netty Baldeh (Gambija), Ignazio Corrao, Jean-Luc Schaffhauser, Michael Gahler, Ahamada Soukouna (Malis), Kashetu Kyenge, Davor Ivo Stier, Jeanne d’Arc Uwimanimpaye (Ruanda), Francesc Gambús, Adjedoue Weidou (Čadas) ir Sangoné Sall (Senegalas).

Nariai pabrėžė, kad nepavykus susitaikyti po konflikto vėl kiltų naujas konfliktas. Jie sutiko, kad tinkamos pusiausvyros tarp pereinamojo laikotarpio teisingumo ir susitaikymo, atminties ir socialinės taikos radimas yra būtina sąlyga pasiekti ilgalaikį ir tvarų susitaikymą. Nariai pabrėžė, kad reikia atsižvelgti į konkrečius nacionalinius ir vietos aspektus ir kad nepakanka siekti susitaikymo tik nacionaliniu lygmeniu, jie pridūrė, kad vietos lygmeniu turi dalyvauti visos grupės, ypač moterys ir jaunimas.

Pranešėjai baigė diskusijas.

(Posėdis sustabdytas 11.05 val. ir atnaujintas 12.10 val.)

PIRMININKAVO: Louis MICHEL

Pirmininkas

3.   Balsavimas dėl trijų nuolatinių komitetų pranešimuose pateiktų pasiūlymų dėl rezoliucijų.

Pirmininkas priminė susirinkusiesiems apie balsavimo procedūras.

| — | Sunkumai dėl nacionalinio susitaikymo šalyse po konfliktų ir krizių (ACP-EU/101.715/14/fin)
  Politinių reikalų komitetas.
  Komi Selomo Klassou (Togas) ir Joachimo Zellerio pranešimas.
  Priimtas pakeitimas: 1 žodinis pakeitimas.
  Atkritęs pakeitimas: 1 ir 17 dalis.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 55 nariams balsavus už ir 1 – prieš. |
| --- | --- |

—

Sunkumai dėl nacionalinio susitaikymo šalyse po konfliktų ir krizių (ACP-EU/101.715/14/fin)

Politinių reikalų komitetas.

Komi Selomo Klassou (Togas) ir Joachimo Zellerio pranešimas.

Priimtas pakeitimas: 1 žodinis pakeitimas.

Atkritęs pakeitimas: 1 ir 17 dalis.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta 55 nariams balsavus už ir 1 – prieš.

| — | Privačiojo sektoriaus vystymosi strategija, įskaitant inovacijas, siekiant tvaraus vystymosi (ACP-EU/101.700/14/fin)
  Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.
  Arnaldo Andrade Ramoso (Žaliasis Kyšulys) ir Bogdano Brunono Wentos pranešimas.
  Priimti pakeitimai: 1 ir 1 žodinis pakeitimas.
  Atkritęs pakeitimas: 2.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Privačiojo sektoriaus vystymosi strategija, įskaitant inovacijas, siekiant tvaraus vystymosi (ACP-EU/101.700/14/fin)

Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komitetas.

Arnaldo Andrade Ramoso (Žaliasis Kyšulys) ir Bogdano Brunono Wentos pranešimas.

Priimti pakeitimai: 1 ir 1 žodinis pakeitimas.

Atkritęs pakeitimas: 2.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

| — | Socialinės ir ekonominės pasekmės dėl netinkamos mitybos AKR šalyse (ACP-EU/101.717/14/fin)
  Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.
  Albano Bagbino (Gana) ir Noberto Neuserio pranešimas.
  Atmestas pakeitimas: 1.
  PPE frakcija pageidavo, kad dėl 32, 33 dalių ir Aa konstatuojamosios dalies būtų balsuojama atskirai, šios dalys buvo atmestos. S&D ir ALDE frakcijos pageidavo, kad dėl N konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis, visos dalys buvo priimtos.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Socialinės ir ekonominės pasekmės dėl netinkamos mitybos AKR šalyse (ACP-EU/101.717/14/fin)

Socialinių reikalų ir aplinkos komitetas.

Albano Bagbino (Gana) ir Noberto Neuserio pranešimas.

Atmestas pakeitimas: 1.

PPE frakcija pageidavo, kad dėl 32, 33 dalių ir Aa konstatuojamosios dalies būtų balsuojama atskirai, šios dalys buvo atmestos. S&D ir ALDE frakcijos pageidavo, kad dėl N konstatuojamosios dalies būtų balsuojama dalimis, visos dalys buvo priimtos.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

4.   Balsavimas dėl skubos tvarka teikiamų rezoliucijos pasiūlymų.

| — | Ebolos viruso protrūkis (ACP-EU 101.727/14/fin)
  Priimtas pakeitimas: 1.
  Atmestas pakeitimas: 3.
  Atsiimtas pakeitimas: 2.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai. |
| --- | --- |

—

Ebolos viruso protrūkis (ACP-EU 101.727/14/fin)

Priimtas pakeitimas: 1.

Atmestas pakeitimas: 3.

Atsiimtas pakeitimas: 2.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai.

| — | Terorizmo didėjimas Afrikoje (ACP-EU/101.728/14/fin)
  Priimti pakeitimai: 1, 2, 3.
  Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai 1 nariui susilaikius. |
| --- | --- |

—

Terorizmo didėjimas Afrikoje (ACP-EU/101.728/14/fin)

Priimti pakeitimai: 1, 2, 3.

Iš dalies pakeista rezoliucija patvirtinta vienbalsiai 1 nariui susilaikius.

5.   2014 m. gruodžio 1 d., pirmadienio, popietinio posėdžio ir 2014 m. gruodžio 2 d., antradienio, rytinio ir popietinio posėdžių protokolų tvirtinimas.

Protokolai patvirtinti.

6.   Kiti klausimai

Catherine Bearder ir pirmininkas Louis Michel pranešė susirinkusiesiems, kad filmas „Virunga“ apie nacionalinį parką KDR rytuose buvo nominuotas Geriausio dokumentinio filmo kategorijoje.

7.   Jungtinės parlamentinės asamblėjos 29-osios sesijos data ir vieta.

Kitas posėdis vyks 2015 m. birželio 15–17 d. Port Viloje (Vanuatu).

(Posėdis baigtas 12.30 val.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

Pirmininkai

Alhaj Muhammad MUMUNI ir

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Generaliniai sekretoriai

---

I PRIEDAS

JUNGTINĖS PARLAMENTINĖS ASAMBLĖJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS ABĖCĖLĖS TVARKA

| AKR šalių atstovai | EP atstovai |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas | MICHEL, pirmininkas |
| | |
| ANGOLA | ADINOLFI |
| ANTIGVA IR BARBUDA | AGEA |
| BAHAMOS | ALIOT |
| BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas) | ARENA |
| BELIZĖ | BAJUS |
| BENINAS | BEARDER |
| BOTSVANA | BUONANNO |
| BURKINA FASAS | CAMPBELL BANNERMAN |
| BURUNDIS | CASA |
| KAMERŪNAS | CEBALLOS |
| ŽALIASIS KYŠULYS | CHRISTENSEN |
| CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA | CORRAO |
| ČADAS (pirmininko pavaduotojas) | DANCE |
| KOMORAI | DELAHAYE |
| KONGO Demokratinė Respublika (pirmininko pavaduotojas) | DE SARNEZ |
| KONGO RESPUBLIKA | DUDA (pirmininko pavaduotojas) |
| KUKO SALOS | DUNCAN |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS | ENGSTRÖM |
| DŽIBUTIS | ESTARÀS FERRAGUT |
| DOMINIKA | FERRARA |
| DOMINIKOS RESPUBLIKA | FEREIRA (pirmininko pavaduotojas) |
| PUSIAUJO GVINĖJA (1) | FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ |
| ERITRĖJA | FLORENZ |
| ETIOPIJA (pirmininko pavaduotojas) | GABRIEL |
| FIDŽIS | GÁL |
| GABONAS | GARDIAZABAL RUBIAL |
| GAMBIJA | GEBHARDT |
| GANA | GERICKE |
| GRENADA | GERINGER DE OEDENBERG |
| GVINĖJA | GIRAUTA VIDAL |
| BISAU GVINĖJA | GIUFFRIDA |
| GAJANA | GOERENS |
| HAITIS | GRIESBECK |
| JAMAIKA | GUERRERO SALOM |
| KIRIBATIS | HANNAN (pirmininko pavaduotojas) |
| LESOTAS | HERRANZ GARCÍA |
| LIBERIJA | HETMAN |
| MADAGASKARAS | HEUBUCH |
| MALAVIS (pirmininko pavaduotojas) | ITURGAIZ |
| MALIS | KARSKI |
| MARŠALO SALŲ Respublika | KYENGE (pirmininko pavaduotojas) |
| MAURITANIJA | LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotojas) |
| MAURICIJUS | LÖSING |
| MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos | MCAVAN |
| MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas) | MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas) |
| NAMIBIJA | MARUSIK |
| NAURU | MIZZI |
| NIGERIS | MUSELIER (pirmininko pavaduotojas) |
| NIGERIJA (pirmininko pavaduotojas) | MUSSOLINI |
| NIUJĖ (pirmininko pavaduotojas) | NART (pirmininko pavaduotojas) |
| PALAU | NEGRESCU |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA | NEUSER |
| RUANDA | NOICHL |
| SENT KITSAS IR NEVIS | OMARJEE |
| SENT LUSIJA | PAPADIMOULIS |
| SENT VINSENTAS IR GRENADINAI | PEDICINI (pirmininko pavaduotojas) |
| SAMOA | PHILIPPOT |
| SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ | POGLIESE |
| SENEGALAS (pirmininko pavaduotojas) | RIVASI (pirmininko pavaduotojas) |
| SEIŠELIAI | ROLIN |
| SIERA LEONĖ | ROSATI |
| SALIAMONO SALOS | RUAS (pirmininko pavaduotojas) |
| SOMALIA | SALVINI |
| PIETŲ AFRIKA | SARGENTINI |
| SUDANAS (pirmininko pavaduotojas) (1) | SCHREIJER-PIERIK |
| SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas) | SENRA RODRÍGUEZ |
| SVAZILANDAS | STOLOJAN |
| TANZANIJA | THOMAS |
| RYTŲ TIMORAS | VAIDERE |
| TOGAS | WENTA |
| TONGA (pirmininko pavaduotojas) | WERNER |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS | WIELAND* |
| TUVALU | WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotojas) |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZELLER |
| ZAMBIJA | ZORRINHO |
| ZIMBABVĖ | ZWIEFKA |

AKR šalių atstovai

EP atstovai

JACKSON (JAMAIKA), pirmininkas

MICHEL, pirmininkas

ANGOLA

ADINOLFI

ANTIGVA IR BARBUDA

AGEA

BAHAMOS

ALIOT

BARBADOSAS (pirmininko pavaduotojas)

ARENA

BELIZĖ

BAJUS

BENINAS

BEARDER

BOTSVANA

BUONANNO

BURKINA FASAS

CAMPBELL BANNERMAN

BURUNDIS

CASA

KAMERŪNAS

CEBALLOS

ŽALIASIS KYŠULYS

CHRISTENSEN

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

CORRAO

ČADAS (pirmininko pavaduotojas)

DANCE

KOMORAI

DELAHAYE

KONGO Demokratinė Respublika (pirmininko pavaduotojas)

DE SARNEZ

KONGO RESPUBLIKA

DUDA (pirmininko pavaduotojas)

KUKO SALOS

DUNCAN

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

ENGSTRÖM

DŽIBUTIS

ESTARÀS FERRAGUT

DOMINIKA

FERRARA

DOMINIKOS RESPUBLIKA

FEREIRA (pirmininko pavaduotojas)

PUSIAUJO GVINĖJA (1)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

ERITRĖJA

FLORENZ

ETIOPIJA (pirmininko pavaduotojas)

GABRIEL

FIDŽIS

GÁL

GABONAS

GARDIAZABAL RUBIAL

GAMBIJA

GEBHARDT

GANA

GERICKE

GRENADA

GERINGER DE OEDENBERG

GVINĖJA

GIRAUTA VIDAL

BISAU GVINĖJA

GIUFFRIDA

GAJANA

GOERENS

HAITIS

GRIESBECK

JAMAIKA

GUERRERO SALOM

KIRIBATIS

HANNAN (pirmininko pavaduotojas)

LESOTAS

HERRANZ GARCÍA

LIBERIJA

HETMAN

MADAGASKARAS

HEUBUCH

MALAVIS (pirmininko pavaduotojas)

ITURGAIZ

MALIS

KARSKI

MARŠALO SALŲ Respublika

KYENGE (pirmininko pavaduotojas)

MAURITANIJA

LÓPEZ AGUILAR (pirmininko pavaduotojas)

MAURICIJUS

LÖSING

MIKRONEZIJOS Federacinės Valstijos

MCAVAN

MOZAMBIKAS (pirmininko pavaduotojas)

MANSCOUR (pirmininko pavaduotojas)

NAMIBIJA

MARUSIK

NAURU

MIZZI

NIGERIS

MUSELIER (pirmininko pavaduotojas)

NIGERIJA (pirmininko pavaduotojas)

MUSSOLINI

NIUJĖ (pirmininko pavaduotojas)

NART (pirmininko pavaduotojas)

PALAU

NEGRESCU

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

NEUSER

RUANDA

NOICHL

SENT KITSAS IR NEVIS

OMARJEE

SENT LUSIJA

PAPADIMOULIS

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

PEDICINI (pirmininko pavaduotojas)

SAMOA

PHILIPPOT

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

POGLIESE

SENEGALAS (pirmininko pavaduotojas)

RIVASI (pirmininko pavaduotojas)

SEIŠELIAI

ROLIN

SIERA LEONĖ

ROSATI

SALIAMONO SALOS

RUAS (pirmininko pavaduotojas)

SOMALIA

SALVINI

PIETŲ AFRIKA

SARGENTINI

SUDANAS (pirmininko pavaduotojas) (1)

SCHREIJER-PIERIK

SURINAMAS (pirmininko pavaduotojas)

SENRA RODRÍGUEZ

SVAZILANDAS

STOLOJAN

TANZANIJA

THOMAS

RYTŲ TIMORAS

VAIDERE

TOGAS

WENTA

TONGA (pirmininko pavaduotojas)

WERNER

TRINIDADAS IR TOBAGAS

WIELAND*

TUVALU

WIŚNIEWSKA (pirmininko pavaduotojas)

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZELLER

ZAMBIJA

ZORRINHO

ZIMBABVĖ

ZWIEFKA

POLITINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVĖ), pirmininkas
  BURKINA FASAS, pirmininko pavaduotojas
  WAIS (DŽIBUTIS), pirmininko pavaduotojas | GOERENS, pirmininkas
  ZELLER, pirmininko pavaduotojas
  GUERRERO SALOM |
| | |
| ANTIGVA IR BARBUDA
  YEHOUETOME (BENINAS)
  GBERI (KAMERŪNAS)
  N’GON-BABA (CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA)
  DJABIR (KOMORAI)
  KONGO RESPUBLIKA
  DACOURY-TABLEY (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)
  FIDŽIS
  SEERAJ (GAJANA)
  PRIVERT (HAITIS)
  PHILIPS (JAMAIKA)
  LABOSO (KENIJA)
  LIBERIJA
  MUNTHALI (MALAVIS)
  SOUKOUNA (MALIS)
  MARŠALO SALOS
  SITHOLE (MOZAMBIKAS)
  NAURU
  SENT VINSENTAS IR GRENADINAI
  NDUGAI (TANZANIJA)
  SANTOS (RYTŲ TIMORAS)
  KLASSOU (TOGAS)
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND*
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKR nariai

EP nariai

HLONGWANE (ZIMBABVĖ), pirmininkas

BURKINA FASAS, pirmininko pavaduotojas

WAIS (DŽIBUTIS), pirmininko pavaduotojas

GOERENS, pirmininkas

ZELLER, pirmininko pavaduotojas

GUERRERO SALOM

ANTIGVA IR BARBUDA

YEHOUETOME (BENINAS)

GBERI (KAMERŪNAS)

N’GON-BABA (CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA)

DJABIR (KOMORAI)

KONGO RESPUBLIKA

DACOURY-TABLEY (DRAMBLIO KAULO KRANTAS)

FIDŽIS

SEERAJ (GAJANA)

PRIVERT (HAITIS)

PHILIPS (JAMAIKA)

LABOSO (KENIJA)

LIBERIJA

MUNTHALI (MALAVIS)

SOUKOUNA (MALIS)

MARŠALO SALOS

SITHOLE (MOZAMBIKAS)

NAURU

SENT VINSENTAS IR GRENADINAI

NDUGAI (TANZANIJA)

SANTOS (RYTŲ TIMORAS)

KLASSOU (TOGAS)

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND*

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKOS PLĖTROS, FINANSŲ IR PREKYBOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| TRINIDADAS IR TOBAGAS, pirmininkas
  KING-ROUSSEAU (TRINIDADAS IR TOBAGAS), pirmininko pavaduotojas
  TONGA, pirmininko pavaduotojas | FERRARA, pirmininkas
  ESTARÀS FERRAGUT
  MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas |
| | |
| WORREL (BARBADOSAS)
  BOTSVANA
  KARERWA (BURUNDIS)
  ŽALIASIS KYŠULYS
  WA BASHARA (KDR)
  PUSIAUJO GVINĖJA (2)

  DAGO (ETIOPIJA)
  SYLLA (GVINĖJA)
  MANI (BISAU GVINĖJA)
  KIRIBATIS
  RAZAFIMBELO (MADAGASKARAS)
  NAMIBIJA
  NIGERIJA
  NIUJĖ
  SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ
  SALL (SENEGALAS)
  SALIAMONO SALOS
  SENT KITSAS IR NEVIS
  SENT LUSIJA
  MAGID (SUDANAS) (2)

  PANKA (SURINAMAS)
  DLAMINI (SVAZILANDAS)
  OULANYAH (UGANDA)
  HAMUDULU (ZAMBIJA) | ARENA
  BAJUS
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

AKR nariai

EP nariai

TRINIDADAS IR TOBAGAS, pirmininkas

KING-ROUSSEAU (TRINIDADAS IR TOBAGAS), pirmininko pavaduotojas

TONGA, pirmininko pavaduotojas

FERRARA, pirmininkas

ESTARÀS FERRAGUT

MANSCOUR, pirmininko pavaduotojas

WORREL (BARBADOSAS)

BOTSVANA

KARERWA (BURUNDIS)

ŽALIASIS KYŠULYS

WA BASHARA (KDR)

PUSIAUJO GVINĖJA (2)

DAGO (ETIOPIJA)

SYLLA (GVINĖJA)

MANI (BISAU GVINĖJA)

KIRIBATIS

RAZAFIMBELO (MADAGASKARAS)

NAMIBIJA

NIGERIJA

NIUJĖ

SAN TOMĖ IR PRINSIPĖ

SALL (SENEGALAS)

SALIAMONO SALOS

SENT KITSAS IR NEVIS

SENT LUSIJA

MAGID (SUDANAS) (2)

PANKA (SURINAMAS)

DLAMINI (SVAZILANDAS)

OULANYAH (UGANDA)

HAMUDULU (ZAMBIJA)

ARENA

BAJUS

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIALINIŲ REIKALŲ IR APLINKOS KOMITETAS

| AKR nariai | EP nariai |
| --- | --- |
| GABON, pirmininkas
  BALDEH (GAMBIJA), pirmininko pavaduotojas
  DOMINIKOS RESPUBLIKA, pirmininko pavaduotojas | RIVASI, pirmininkas
  AGEA, pirmininko pavaduotojas
  MUSSOLINI, pirmininko pavaduotojas |
| | |
| PEREIRA (ANGOLA)
  BAHAMOS
  PEYREFITTE (BELIZAS)
  ADJEDOUE (ČADAS)
  KUKO SALOS
  DOMINIKA
  NAIB (ERITRĖJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GARRAWAY (GRENADA)
  SOFONIA (LESOTAS)
  ZAMEL (MAURITANIJA)
  MAURICIJUS
  MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS
  OUMAR (NIGERIS)
  KAWAI (PALAU)
  PAPUA NAUJOJI GVINĖJA
  UWMANIPAYE (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOL (SEIŠELIAI)
  LEWALLY (SIERA LEONĖ)
  SOMALIA
  DUNJWA (PIETŲ AFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  MARUSIK
  McAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKR nariai

EP nariai

GABON, pirmininkas

BALDEH (GAMBIJA), pirmininko pavaduotojas

DOMINIKOS RESPUBLIKA, pirmininko pavaduotojas

RIVASI, pirmininkas

AGEA, pirmininko pavaduotojas

MUSSOLINI, pirmininko pavaduotojas

PEREIRA (ANGOLA)

BAHAMOS

PEYREFITTE (BELIZAS)

ADJEDOUE (ČADAS)

KUKO SALOS

DOMINIKA

NAIB (ERITRĖJA)

ASAMOAH (GANA)

GARRAWAY (GRENADA)

SOFONIA (LESOTAS)

ZAMEL (MAURITANIJA)

MAURICIJUS

MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS

OUMAR (NIGERIS)

KAWAI (PALAU)

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

UWMANIPAYE (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOL (SEIŠELIAI)

LEWALLY (SIERA LEONĖ)

SOMALIA

DUNJWA (PIETŲ AFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

MARUSIK

McAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Suteiktas stebėtojo statusas.

(2)  Suteiktas stebėtojo statusas.

---

II PRIEDAS

2014 M. GRUODŽIO 1–3 D. STRASBŪRE (PRANCŪZIJA) VYKUSIOS SESIJOS DALYVIŲ SĄRAŠAS

| JACKSON (Jamaika), pirmininkas | MICHEL, pirmininkas |
| --- | --- |
| | |
| PEREIRA (Angola)
  WORREL (Barbadosas), pirmininko pavaduotojas
  YEHOUETOME (Beninas)
  KARERWA (Burundis)
  GBERI (Kamerūnas)
  ANDRADE RAMOS (Žaliasis Kyšulys)
  DJABIR (Komorai)
  NGON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)
  WEIDOU (Čadas), pirmininko pavaduotojas
  NSIMBA MWANDO (Kongo Demokratinė Respublika), pirmininko pavaduotojas
  NDOU ANE (Kongo Respublika)
  DACOURY-TABLEY (Dramblio Kaulo Krantas)
  WAIS (Džibutis)
  JIMENEZ (Dominikos Respublika)
  NAIB (Eritrėja)
  DAGO (Etiopija), pirmininko pavaduotojas
  ASANGONO (Pusiaujo Gvinėja) (2)

  MILEBOU (Gabonas)
  BALDEH (Gambija)
  ASAMOAH (Gana)
  GARRAWAY (Grenada)
  SYLLA (Gvinėja)
  MANE (Bisau Gvinėja)
  SEERAJ (Gajana)
  PRIVERT (Haitis)
  PHILIPS (Jamaika)
  LABOSO (Kenija)
  SOFONIA (Lesotas)
  MUNTHALE (Liberija)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskaras)
  MUNTHALI (Malavis)
  SOUKOUNA (Malis)
  ZAMEL (Mauritanija)
  SITHOLE (Mozambikas)
  NAHOLO (Namibija)
  OUMAR (Nigeris)
  ATOSE (Nigerija)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua Naujoji Gvinėja)
  UWMANIPAYE (Ruanda)
  LONG (Sent Lusija)
  HUNT (Samoa)
  SALL (Senegalas), pirmininko pavaduotojas
  POOLE (Seišeliai)
  BUNDU (Siera Leonė)
  DUNJWA (Pietų Afrika)
  AMIR (Sudanas) (2)

  PANKA (Surinamas), pirmininko pavaduotojas
  DLAMINI (Svazilandas)
  NDUGAI (Tanzanija)
  SANTOS (Rytų Timoras) (1)

  KLASSOU (Togas)
  KING-ROUSSEAU (Trinidadas ir Tobagas) (1)

  TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  HAMUDULU (Zambija)
  RUKOBO (Zimbabvė) | AGEA
  BEARDER
  CEBALLOS
  CORRAO
  FERREIRA (3)
   (4)

  GABRIEL
  GAHLER (K. GAL)
  GAMBUS (E. HERRANZ GARCIA)
  GERICKE
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GUERRERO SALOM (3)
   (4)

  HEUBUCH (3)
   (4)

  KYENGE (3)
   (5)

  LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

  MARTIN (L. J. MANSCOUR) (3)
   (4)

  McAVAN
  NART (3)

  NEUSER
  PEDICINI
  PONGA (A. DELAHAYE)
  RIVASI (3)

  SCHAFFHAUSER (L. ALIOT)
  SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

  SILVA PEREIRA (I. THOMAS) (3)
   (4)

  STIER (D. CASA)
  STOLOJAN
  TELICKA (M. DE SARNEZ) (3)
   (4)

  THEOCHAROUS (A. MUSSOLINI)
  WENTA (3)
   (5)

  WIELAND (3)

  ZELLER
  ZORRINHO (3)
   (4) |

JACKSON (Jamaika), pirmininkas

MICHEL, pirmininkas

PEREIRA (Angola)

WORREL (Barbadosas), pirmininko pavaduotojas

YEHOUETOME (Beninas)

KARERWA (Burundis)

GBERI (Kamerūnas)

ANDRADE RAMOS (Žaliasis Kyšulys)

DJABIR (Komorai)

NGON-BABA (Centrinės Afrikos Respublika)

WEIDOU (Čadas), pirmininko pavaduotojas

NSIMBA MWANDO (Kongo Demokratinė Respublika), pirmininko pavaduotojas

NDOU ANE (Kongo Respublika)

DACOURY-TABLEY (Dramblio Kaulo Krantas)

WAIS (Džibutis)

JIMENEZ (Dominikos Respublika)

NAIB (Eritrėja)

DAGO (Etiopija), pirmininko pavaduotojas

ASANGONO (Pusiaujo Gvinėja) (2)

MILEBOU (Gabonas)

BALDEH (Gambija)

ASAMOAH (Gana)

GARRAWAY (Grenada)

SYLLA (Gvinėja)

MANE (Bisau Gvinėja)

SEERAJ (Gajana)

PRIVERT (Haitis)

PHILIPS (Jamaika)

LABOSO (Kenija)

SOFONIA (Lesotas)

MUNTHALE (Liberija)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskaras)

MUNTHALI (Malavis)

SOUKOUNA (Malis)

ZAMEL (Mauritanija)

SITHOLE (Mozambikas)

NAHOLO (Namibija)

OUMAR (Nigeris)

ATOSE (Nigerija)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua Naujoji Gvinėja)

UWMANIPAYE (Ruanda)

LONG (Sent Lusija)

HUNT (Samoa)

SALL (Senegalas), pirmininko pavaduotojas

POOLE (Seišeliai)

BUNDU (Siera Leonė)

DUNJWA (Pietų Afrika)

AMIR (Sudanas) (2)

PANKA (Surinamas), pirmininko pavaduotojas

DLAMINI (Svazilandas)

NDUGAI (Tanzanija)

SANTOS (Rytų Timoras) (1)

KLASSOU (Togas)

KING-ROUSSEAU (Trinidadas ir Tobagas) (1)

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

HAMUDULU (Zambija)

RUKOBO (Zimbabvė)

AGEA

BEARDER

CEBALLOS

CORRAO

FERREIRA (3)
   (4)

GABRIEL

GAHLER (K. GAL)

GAMBUS (E. HERRANZ GARCIA)

GERICKE

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GUERRERO SALOM (3)
   (4)

HEUBUCH (3)
   (4)

KYENGE (3)
   (5)

LÓPEZ AGUILAR (3)
   (4)

MARTIN (L. J. MANSCOUR) (3)
   (4)

McAVAN

NART (3)

NEUSER

PEDICINI

PONGA (A. DELAHAYE)

RIVASI (3)

SCHAFFHAUSER (L. ALIOT)

SENRA RODRÍGUEZ (3)
   (4)

SILVA PEREIRA (I. THOMAS) (3)
   (4)

STIER (D. CASA)

STOLOJAN

TELICKA (M. DE SARNEZ) (3)
   (4)

THEOCHAROUS (A. MUSSOLINI)

WENTA (3)
   (5)

WIELAND (3)

ZELLER

ZORRINHO (3)
   (4)

Taip pat dalyvavo:

ANGOLA

TEIXEIRA

PEDRO

JAIME

PEDRO

ANDRÉ

SALAKIAKU

BARBADOSAS

BRATHWAITE

BENINAS

DAYORI

HOUNGNIGBO

AGNIDOZAN

BOTSVANA

MATAMBO

BURUNDIS

MWIDOGO

HABONIMANA

NIYUBAHWE

NDAYIRORERE

KAMERŪNAS

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

NGOUNGOURE SAMBA

CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA

NHON-BABA

NOUGANGA

ČADAS

ADJI

MOG-NANGAR

GUELPINA

KONGO RESPUBLIKA

TSATY MABIALA

INGANI

MVOUAMA

BANDOUBOULA

MADZOU

DOUMA

MENGA

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA

BASIALA MAKA

MOLEKO MOLIWA

MUKALAY

LUKUKA

MABAYA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

S. TOURE

DŽIBUTIS

GOUMANEH

PUSIAUJO GVINĖJA

NGUEMA MANANA

NCHAMA ELA MENGUE

ENGOGA MBO NCHAMA

GABONAS

MANGOUALA

NDONG NZONG

RISSONGA

NZEH ELLANG

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

CAMARA

GANA

ALIFO

NSIAH

GVINĖJA

SYLLA

DIALLO

SOUMAH

BISAU GVINĖJA

MANE

DIAS

JAMAIKA

PHILLIPS

KENIJA

KEMBI GITURA

OCHIENG

SIALAI

MBAYA

NDINDIRI

CHEBET

KARWITHA

MADAGASKARAS

VANOVASON

LEVAO

RAHARINIRINA

LIAHOSOA

RAZAFINDRATASY

MALAVIS

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

PATEL

MALIS

CISSE

M. DIALLO

MAURITANIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

MOKHTAR

MINT HAMA OULD GHRIB

MOZAMBIKAS

NEMBA UAIENE

DAVA

MATE

NIGERIS

TIEMOKO

CHEGOU

FOUKORI

TONDY

MAINA

ILLO

MCAZALICA

NIGERIJA

ALHASSAN

AKPAN

TILLEY-GYADO

SENEGALAS

SECK

LO

TALL

SIERA LEONĖ

KUYEMBEH

LEWALLY

SORIE

KOROMA

PIETŲ AFRIKA

STEENHUISEN

L. M. NZIMANDE

L. NZIMANDE

ROTHKEGEL

MADLALA

PAULSEN

SURINAMAS

NELSON

VISHNUDATT

TANZANIJA

MWANJELWA

YAKUBU

MAKWAI

TOGAS

AZILAN

TRINIDADAS IR TOBAGAS

JOSEPH

EDWARDS

UGANDA

AKOL OKULLU

BAKO

TANNA

KIBIRIGE

KAWEESA

KAGORO

ZAMBIJA

KABWE

MUBANGA

MUMBA

NGULUBE

AKR TARYBA

MOHAMED DIARÉ, Valstybės ekonomikos ir finansų ministras (Gvinėjos Respublika), AKR Tarybos pirmininkas

ES TARYBA

EUROPOS KOMISIJA

NEVEN MIMICA, už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingas Komisijos narys

EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBA

DE PEYRON, Afrikos reikalų skyriaus vadovas

EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETAS

VERBOVEN

AFRIKOS SĄJUNGA

IGUEH

AKR SEKRETORIATAS

MUMUNI, generalinis sekretorius

ES SEKRETORIATAS

AGUIRIANO NALDA, generalinis sekretorius

---

(1)  Šaliai atstovavo ne parlamento narys.

(2)  Suteiktas stebėtojo statusas.

(3)  Dalyvavo 2014 m. gruodžio 1 d.

(4)  Dalyvavo 2014 m. gruodžio 2 d.

(5)  Dalyvavo 2014 m. gruodžio 3 d.

---

III PRIEDAS

NE PARLAMENTŲ ATSTOVŲ AKREDITAVIMAS

Rytų Timoras

Nelson SANTOS

Ambasadorius

Rytų Timoro ambasada

Trinidadas ir Tobagas

Margaret Allison KING-ROUSSEAU

Ambasadorė

Trinidado ir Tobago ambasada

---

IV PRIEDAS

PRIIMTI TEKSTAI

REZOLIUCIJA (1)

dėl sunkumų dėl nacionalinio susitaikymo šalyse po konfliktų ir krizių

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį ir 21 straipsnio 1 ir 2 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 2 straipsnį ir 21 straipsnio 1 ir 2 dalis,

| — | atsižvelgdama į AKR ir EB Kotonu partnerystės susitarimą, ypač į jo 11 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir EB Kotonu partnerystės susitarimą, ypač į jo 11 straipsnį,

| — | atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 9–22 d. Bandžulyje (Gambija) vykusios 53-iosios eilinės sesijos metu posėdžiavusios Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją Nr. 235 dėl teisingumo pereinamuoju laikotarpiu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. balandžio 9–22 d. Bandžulyje (Gambija) vykusios 53-iosios eilinės sesijos metu posėdžiavusios Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją Nr. 235 dėl teisingumo pereinamuoju laikotarpiu,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. birželio 1 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų padėties ginkluotų konfliktų metu ir jų vaidmens šalių, kuriose vyko konfliktai, atstatymo ir demokratiniuose procesuose (2005/2215(INI)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 1 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų padėties ginkluotų konfliktų metu ir jų vaidmens šalių, kuriose vyko konfliktai, atstatymo ir demokratiniuose procesuose (2005/2215(INI)),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus, 1949 m. rugpjūčio 12 d. Ženevos konvencijas ir papildomus jų 1977 m. birželio 8 d. protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų chartiją, Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, tarptautinius žmogaus teisių paktus, 1949 m. rugpjūčio 12 d. Ženevos konvencijas ir papildomus jų 1977 m. birželio 8 d. protokolus,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Teisinė valstybė ir teisingumas pereinamuoju laikotarpiu konfliktus išgyvenančiose ir išgyvenusiose visuomenėse“ (S/2004/616), įskaitant jame išdėstytas atitinkamas rekomendacijas, atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimus „Bendromis jėgomis: Jungtinių Tautų paramos teisinei valstybei stiprinimas“ (A/61/636-S/2006/980) ir „Tarpininkavimo ir jo rėmimo veiklos stiprinimas“ (S/2009/189), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Teisinė valstybė ir teisingumas pereinamuoju laikotarpiu konfliktus išgyvenančiose ir išgyvenusiose visuomenėse“ (S/2004/616), įskaitant jame išdėstytas atitinkamas rekomendacijas, atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimus „Bendromis jėgomis: Jungtinių Tautų paramos teisinei valstybei stiprinimas“ (A/61/636-S/2006/980) ir „Tarpininkavimo ir jo rėmimo veiklos stiprinimas“ (S/2009/189),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir teisingumo pereinamuoju laikotarpiu (2005/70, 2005 m. balandžio 20 d.), nebaudžiamumo (2005/81, 2005 m. balandžio 21 d.) ir teisės žinoti tiesą (2005/66, 2005 m. balandžio 20 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir teisingumo pereinamuoju laikotarpiu (2005/70, 2005 m. balandžio 20 d.), nebaudžiamumo (2005/81, 2005 m. balandžio 21 d.) ir teisės žinoti tiesą (2005/66, 2005 m. balandžio 20 d.),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 60/147 dėl didelių tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimų ir didelių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų aukų teisės į teisinę gynybą ir jiems padarytos žalos atlyginimo pagrindinių principų ir gairių, taip pat į 2008 m. rugsėjo 24 d. Žmogaus teisių tarybos rezoliucijas Nr. 9/10 ir 9/11 dėl žmogaus teisių ir teisingumo pereinamuoju laikotarpiu ir atitinkamai dėl teisės žinoti tiesą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 16 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 60/147 dėl didelių tarptautinės žmogaus teisių teisės pažeidimų ir didelių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų aukų teisės į teisinę gynybą ir jiems padarytos žalos atlyginimo pagrindinių principų ir gairių, taip pat į 2008 m. rugsėjo 24 d. Žmogaus teisių tarybos rezoliucijas Nr. 9/10 ir 9/11 dėl žmogaus teisių ir teisingumo pereinamuoju laikotarpiu ir atitinkamai dėl teisės žinoti tiesą,

| — | atsižvelgdama į 2009 m. spalio 12 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 12/12 dėl teisės žinoti tiesą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. spalio 12 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. 12/12 dėl teisės žinoti tiesą,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 16 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl taikos atkūrimo po konfliktų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. balandžio 16 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl taikos atkūrimo po konfliktų,

| — | atsižvelgdama į 2010 m. birželio 29 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl teisinės valstybės principų skatinimo ir stiprinimo palaikant tarptautinę taiką ir saugumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2010 m. birželio 29 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos Pirmininko pareiškimą dėl teisinės valstybės principų skatinimo ir stiprinimo palaikant tarptautinę taiką ir saugumą,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. spalio 31 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. spalio 18 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 2122, kuria siekiama sustiprinti moterų vaidmenį visais konfliktų prevencijos etapais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 18 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 2122, kuria siekiama sustiprinti moterų vaidmenį visais konfliktų prevencijos etapais,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2151 dėl tarptautinės taikos ir saugumo palaikymo „Saugumo sektoriaus reforma: iššūkiai ir galimybės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio 28 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2151 dėl tarptautinės taikos ir saugumo palaikymo „Saugumo sektoriaus reforma: iššūkiai ir galimybės“,

| — | atsižvelgdama į 1954 m. Hagoje priimtą UNESCO konvenciją dėl kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu, jos pirmąjį 1954 m. protokolą ir antrąjį 1999 m. kovo 26 d. protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1954 m. Hagoje priimtą UNESCO konvenciją dėl kultūros vertybių apsaugos ginkluoto konflikto metu, jos pirmąjį 1954 m. protokolą ir antrąjį 1999 m. kovo 26 d. protokolą,

| — | atsižvelgdama į Pietų Afrikos Respublikos tiesos ir susitaikymo komisijos ataskaitą, kurios paskirtis – surašyti visus žmogaus teisių pažeidimus, padarytus šalyje nuo 1960 m. Šarpevilio skerdynių, siekiant nacionaliniu mastu sutaikyti smurto išpuolių aukas ir jų skriaudėjus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pietų Afrikos Respublikos tiesos ir susitaikymo komisijos ataskaitą, kurios paskirtis – surašyti visus žmogaus teisių pažeidimus, padarytus šalyje nuo 1960 m. Šarpevilio skerdynių, siekiant nacionaliniu mastu sutaikyti smurto išpuolių aukas ir jų skriaudėjus,

| — | atsižvelgdama į Tarptautinio demokratijos ir pagalbos rinkimų klausimais instituto (angl. IDEA) parengtą vadovą „Susitaikymas po smurtinio konflikto“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Tarptautinio demokratijos ir pagalbos rinkimų klausimais instituto (angl. IDEA) parengtą vadovą „Susitaikymas po smurtinio konflikto“,

| — | atsižvelgdama į 2007 m. paskelbtą EBPO Paramos vystymuisi komiteto vadovą „Saugumo sistemos reforma: parama saugumui ir teisingumui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2007 m. paskelbtą EBPO Paramos vystymuisi komiteto vadovą „Saugumo sistemos reforma: parama saugumui ir teisingumui“,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. kovo 19 d. Strasbūre priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl terorizmo plitimo visame pasaulyje: interneto ir socialinės žiniasklaidos vaidmens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. kovo 19 d. Strasbūre priimtą AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl terorizmo plitimo visame pasaulyje: interneto ir socialinės žiniasklaidos vaidmens,

| — | atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (ACP-EU/101.715/14/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Politinių reikalų komiteto pranešimą (ACP-EU/101.715/14/fin.),

| A. | kadangi daugelyje AKR ir Europos Sąjungos šalių yra arba buvo ginkluotų vidaus konfliktų, kilusių dėl politinės, socialinės, ekonominės, etninės ar religinės įtampos; |
| --- | --- |

A.

kadangi daugelyje AKR ir Europos Sąjungos šalių yra arba buvo ginkluotų vidaus konfliktų, kilusių dėl politinės, socialinės, ekonominės, etninės ar religinės įtampos;

| B. | kadangi siekiant užtikrinti tikrai įtraukų stabilumo ir vystymosi įtvirtinimo ir susitaikymo procesą būtina sukurti minimalias socialines ir ekonomines sąlygas ir kadangi toks procesas yra vienintelis būdas užkirsti kelią nuolatiniam konfliktų pasikartojimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi siekiant užtikrinti tikrai įtraukų stabilumo ir vystymosi įtvirtinimo ir susitaikymo procesą būtina sukurti minimalias socialines ir ekonomines sąlygas ir kadangi toks procesas yra vienintelis būdas užkirsti kelią nuolatiniam konfliktų pasikartojimui;

| C. | kadangi konfliktai padidina bado, visiško skurdo problemą ir ilgam sustabdo vystymąsi, o dėl to kyla ir daug labai sudėtingų, ilgalaikių nesklandumų; |
| --- | --- |

C.

kadangi konfliktai padidina bado, visiško skurdo problemą ir ilgam sustabdo vystymąsi, o dėl to kyla ir daug labai sudėtingų, ilgalaikių nesklandumų;

| D. | kadangi nuo konfliktų trukmės, smurto išpuolių masto ir aukų skaičiaus priklauso tai, ar bus sudėtinga išspręsti konfliktus ir pasiekti nuoširdų susitaikymą; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo konfliktų trukmės, smurto išpuolių masto ir aukų skaičiaus priklauso tai, ar bus sudėtinga išspręsti konfliktus ir pasiekti nuoširdų susitaikymą;

| E. | kadangi neigiamas konfliktų poveikis moterims ir vaikams, taigi taikai bei susitaikymui, kelia grėsmę stabilumui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

E.

kadangi neigiamas konfliktų poveikis moterims ir vaikams, taigi taikai bei susitaikymui, kelia grėsmę stabilumui ir vystymuisi;

| F. | kadangi tam tikri konfliktai gali sukelti didelius gyventojų neramumus ir taip prisidėti prie ištisų regionų ekonomikos ir demografinės sudėties sutrikdymo; |
| --- | --- |

F.

kadangi tam tikri konfliktai gali sukelti didelius gyventojų neramumus ir taip prisidėti prie ištisų regionų ekonomikos ir demografinės sudėties sutrikdymo;

| G. | kadangi svarbu kovoti su rasistiniais judėjimais ir diskriminavimo bei netolerancijos tendencijomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi svarbu kovoti su rasistiniais judėjimais ir diskriminavimo bei netolerancijos tendencijomis;

| H. | kadangi, siekiant įtvirtinti ilgalaikę taiką ir saugumą, būtina apsaugoti moterų bei mergaičių teises, jas visapusiškai ir nuolat įtraukti į konfliktų sprendimo ir nacionalinio susitaikymo procesus; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant įtvirtinti ilgalaikę taiką ir saugumą, būtina apsaugoti moterų bei mergaičių teises, jas visapusiškai ir nuolat įtraukti į konfliktų sprendimo ir nacionalinio susitaikymo procesus;

| I. | kadangi susitaikymas yra ir tikslas, ir siekiamybė, nuoširdus susitaikymas yra itin sudėtingas, ilgai trunkantis procesas, galintis apimti kelias kartas, jam reikia bendro ir atkaklaus pasiryžimo pasiekti sėkmę ir įtraukti nepriklausomas organizacijas, kuriomis pasitiki visos suinteresuotosios šalys; |
| --- | --- |

I.

kadangi susitaikymas yra ir tikslas, ir siekiamybė, nuoširdus susitaikymas yra itin sudėtingas, ilgai trunkantis procesas, galintis apimti kelias kartas, jam reikia bendro ir atkaklaus pasiryžimo pasiekti sėkmę ir įtraukti nepriklausomas organizacijas, kuriomis pasitiki visos suinteresuotosios šalys;

| J. | kadangi susitaikymas neįmanomas, jei nebus kruopščiai suregistruoti visų įtrauktų šalių padaryti pažeidimai ir nusikaltimai, jei tie veiksmai nebus rimtai ir teisingai ištirti, tų veiksmų ir jų aplinkybių nepripažins kaltininkai bei aukos ir jei kokia nors forma nebus sąžiningai atlyginta žala; |
| --- | --- |

J.

kadangi susitaikymas neįmanomas, jei nebus kruopščiai suregistruoti visų įtrauktų šalių padaryti pažeidimai ir nusikaltimai, jei tie veiksmai nebus rimtai ir teisingai ištirti, tų veiksmų ir jų aplinkybių nepripažins kaltininkai bei aukos ir jei kokia nors forma nebus sąžiningai atlyginta žala;

| K. | kadangi susitaikymo priemonės veiksmingos gali būti tik tuo atveju, kai jos atitinka tarptautinę teisę, pirmiausia žmogaus teisių teisę; |
| --- | --- |

K.

kadangi susitaikymo priemonės veiksmingos gali būti tik tuo atveju, kai jos atitinka tarptautinę teisę, pirmiausia žmogaus teisių teisę;

| L. | kadangi keletas nusikaltimų rūšių priklauso Tarptautinio baudžiamojo teismo jurisdikcijai, kuris tam tikrais atvejais yra vienintelė institucija, galinti vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, teisti ir bausti dėl jų kaltus asmenis, užkirsti kelią nebaudžiamumui ir atgrasyti nusikaltėlius; |
| --- | --- |

L.

kadangi keletas nusikaltimų rūšių priklauso Tarptautinio baudžiamojo teismo jurisdikcijai, kuris tam tikrais atvejais yra vienintelė institucija, galinti vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, teisti ir bausti dėl jų kaltus asmenis, užkirsti kelią nebaudžiamumui ir atgrasyti nusikaltėlius;

| M. | kadangi daromi nusikaltimai ir baudžiamieji nusižengimai dažniausiai yra kraštutinė intensyvaus pasipiktinimo plačiu gyventojų sluoksniu išraiška ir todėl turėtų būti naikinamos pagrindinės to pasipiktinimo priežastys; |
| --- | --- |

M.

kadangi daromi nusikaltimai ir baudžiamieji nusižengimai dažniausiai yra kraštutinė intensyvaus pasipiktinimo plačiu gyventojų sluoksniu išraiška ir todėl turėtų būti naikinamos pagrindinės to pasipiktinimo priežastys;

| N. | kadangi tam tikrais atvejais pažymima, kad galima numanyti esant didelės gyventojų dalies bendrininkavimą ir, ko gero, bendrą tarptautinę atsakomybę; |
| --- | --- |

N.

kadangi tam tikrais atvejais pažymima, kad galima numanyti esant didelės gyventojų dalies bendrininkavimą ir, ko gero, bendrą tarptautinę atsakomybę;

| O. | kadangi kartu su teismais išplėtotas dar vienas metodas, apimantis daugiau kaip 20 „tiesos ir susitaikymo“ komisijų sukūrimą visame pasaulyje, ypač Afrikoje, o žinomiausia iš jų – PAR komisija; |
| --- | --- |

O.

kadangi kartu su teismais išplėtotas dar vienas metodas, apimantis daugiau kaip 20 „tiesos ir susitaikymo“ komisijų sukūrimą visame pasaulyje, ypač Afrikoje, o žinomiausia iš jų – PAR komisija;

| P. | kadangi tiesa yra pirmoji teisingumo sąlyga, tačiau teisingumo ir susitaikymo, atminimo ir socialinės taikos sąsajos yra painios; kadangi nebaudžiamumas dažnai yra vienas iš pagrindinių aspektų diskusijose remiantis „užmiršimo“ logika, kuria palaikomi buvę engėjai, ir teisingumo logika, kurios siekia aukos; |
| --- | --- |

P.

kadangi tiesa yra pirmoji teisingumo sąlyga, tačiau teisingumo ir susitaikymo, atminimo ir socialinės taikos sąsajos yra painios; kadangi nebaudžiamumas dažnai yra vienas iš pagrindinių aspektų diskusijose remiantis „užmiršimo“ logika, kuria palaikomi buvę engėjai, ir teisingumo logika, kurios siekia aukos;

| Q. | kadangi konkrečią krizę sukėlusios ir ją nutraukusios socialinės ir politinės aplinkybės būdingos tik tai krizei, turėtų būti taikoma tinkama, tikslinė susitaikymo strategija, kuria visapusiškai ir sąžiningai pripažįstama vidaus ir išorės subjektų atsakomybė; |
| --- | --- |

Q.

kadangi konkrečią krizę sukėlusios ir ją nutraukusios socialinės ir politinės aplinkybės būdingos tik tai krizei, turėtų būti taikoma tinkama, tikslinė susitaikymo strategija, kuria visapusiškai ir sąžiningai pripažįstama vidaus ir išorės subjektų atsakomybė;

| R. | kadangi susitaikymas yra ilgalaikis įsipareigojimas, todėl svarbu įtvirtinti teisingumo, teisinės valstybės ir politinio stabilumo principus, užtikrinant, kad pasitikėjimo atgavimo ir stiprinimo procesą papildytų konkrečios socialinės, švietimo, ekonominės integracijos, vystymosi ir atstatymo priemonės, kuriomis būtų siekiama panaikinti skurdą; |
| --- | --- |

R.

kadangi susitaikymas yra ilgalaikis įsipareigojimas, todėl svarbu įtvirtinti teisingumo, teisinės valstybės ir politinio stabilumo principus, užtikrinant, kad pasitikėjimo atgavimo ir stiprinimo procesą papildytų konkrečios socialinės, švietimo, ekonominės integracijos, vystymosi ir atstatymo priemonės, kuriomis būtų siekiama panaikinti skurdą;

| S. | kadangi aukštos kokybės nediskriminacinė švietimo sistema gali būti teigiama taikos paskata ir gali padėti užkirsti kelią tolesniems konfliktams; |
| --- | --- |

S.

kadangi aukštos kokybės nediskriminacinė švietimo sistema gali būti teigiama taikos paskata ir gali padėti užkirsti kelią tolesniems konfliktams;

| T. | kadangi per konfliktus į skirtingoms etninėms ar religinėms bendruomenėms priklausantį kultūros paveldą dažnai taikosi priešiškos grupės ir kadangi, sunaikinus šiuos bendros istorijos ir tradicijų simbolius, amžiams įtvirtinama suinteresuotųjų šalių tarpusavio pagieža ir pasipiktinimas vieni kitais, o tada susiformuoja reiškinys, vadinamas damnatio memoriae, |
| --- | --- |

T.

kadangi per konfliktus į skirtingoms etninėms ar religinėms bendruomenėms priklausantį kultūros paveldą dažnai taikosi priešiškos grupės ir kadangi, sunaikinus šiuos bendros istorijos ir tradicijų simbolius, amžiams įtvirtinama suinteresuotųjų šalių tarpusavio pagieža ir pasipiktinimas vieni kitais, o tada susiformuoja reiškinys, vadinamas damnatio memoriae,

| 1. | tvirtai ragina visus pokonfliktiniuose procesuose dalyvaujančius veikėjus, ypač politikos lyderius, skatinti nacionalinį susitaikymą vykdant konstruktyvų, įtraukų, atvirą ir nuolatinį dialogą, nes vienoje šalyje atkūrus taiką ir stabilumą, taip pat panaikinama galima rizika visam paregioniui; |
| --- | --- |

1.

tvirtai ragina visus pokonfliktiniuose procesuose dalyvaujančius veikėjus, ypač politikos lyderius, skatinti nacionalinį susitaikymą vykdant konstruktyvų, įtraukų, atvirą ir nuolatinį dialogą, nes vienoje šalyje atkūrus taiką ir stabilumą, taip pat panaikinama galima rizika visam paregioniui;

| 2. | pabrėžia, kokie svarbūs nacionaliniai parlamentai susitaikymo ir demokratizacijos procese, nes jie atspindi nacionalinę įvairovę ir padeda skirtingoms bendruomenėms palaikyti dialogą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kokie svarbūs nacionaliniai parlamentai susitaikymo ir demokratizacijos procese, nes jie atspindi nacionalinę įvairovę ir padeda skirtingoms bendruomenėms palaikyti dialogą;

| 3. | šiems politinio proceso dalyviams siekia įteigti, jog svarbu, energingai didinant sąmoningumą ir informuotumą, susitaikymo priemones įtvirtinti taip, kad būtų užsitikrinta tvirta visuomenės parama ir jos dalyvavimas dedant pastangas susitaikyti; |
| --- | --- |

3.

šiems politinio proceso dalyviams siekia įteigti, jog svarbu, energingai didinant sąmoningumą ir informuotumą, susitaikymo priemones įtvirtinti taip, kad būtų užsitikrinta tvirta visuomenės parama ir jos dalyvavimas dedant pastangas susitaikyti;

| 4. | rekomenduoja tais atvejais, kai teismų sistema yra nepajėgi, parengti teismines ir neteismines priemones teisingumui pereinamuoju laikotarpiu užtikrinti; jose dalyvautų visos grupės, įskaitant moteris, jaunimą, bendruomenių ir religijų lyderius, atkreipiant dėmesį į tai, kad, taikant tokias priemones, niekada nebūtų piktnaudžiaujama bendrąja teismų veikla arba kad ji nebūtų iškraipoma; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja tais atvejais, kai teismų sistema yra nepajėgi, parengti teismines ir neteismines priemones teisingumui pereinamuoju laikotarpiu užtikrinti; jose dalyvautų visos grupės, įskaitant moteris, jaunimą, bendruomenių ir religijų lyderius, atkreipiant dėmesį į tai, kad, taikant tokias priemones, niekada nebūtų piktnaudžiaujama bendrąja teismų veikla arba kad ji nebūtų iškraipoma;

| 5. | pabrėžia svarbų tarptautinės bendruomenės, ypač Tarptautinio baudžiamojo teismo, vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia svarbų tarptautinės bendruomenės, ypač Tarptautinio baudžiamojo teismo, vaidmenį kovojant su nebaudžiamumu;

| 6. | pabrėžia, kad „tiesos ir susitaikymo“ komisijoms reikia suteikti visišką nepriklausomumą, pakankamai išteklių bei įgaliojimų, būtinų jų funkcijoms tinkamai vykdyti; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad „tiesos ir susitaikymo“ komisijoms reikia suteikti visišką nepriklausomumą, pakankamai išteklių bei įgaliojimų, būtinų jų funkcijoms tinkamai vykdyti;

| 7. | ragina kiekviename parlamente sukurti komitetą, atsakingą už žmogaus teisėmis susijusius klausimus; |
| --- | --- |

7.

ragina kiekviename parlamente sukurti komitetą, atsakingą už žmogaus teisėmis susijusius klausimus;

| 8. | primygtinai ragina taikos derybininkus atsispirti pagundai į visuotinius susitarimus įtraukti amnestijos nuostatas, nes nebaudžiamumas, kurį laiką gal ir veiksmingas, gali reikšti naujo konflikto pradžią; |
| --- | --- |

8.

primygtinai ragina taikos derybininkus atsispirti pagundai į visuotinius susitarimus įtraukti amnestijos nuostatas, nes nebaudžiamumas, kurį laiką gal ir veiksmingas, gali reikšti naujo konflikto pradžią;

| 9. | pabrėžia, jog turi būti dedamos visos pastangos užtikrinti, kad nacionalinio susitaikymo procesai duotų „taikos dividendų“ ir kad jie būtų naudingi visai visuomenei, įskaitant pažeidžiamiausius asmenis; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, jog turi būti dedamos visos pastangos užtikrinti, kad nacionalinio susitaikymo procesai duotų „taikos dividendų“ ir kad jie būtų naudingi visai visuomenei, įskaitant pažeidžiamiausius asmenis;

| 10. | ypač pabrėžia, kaip svarbu pripažinti, kad nusikaltimams žmoniškumui ir karo nusikaltimams senaties terminas netaikomas; |
| --- | --- |

10.

ypač pabrėžia, kaip svarbu pripažinti, kad nusikaltimams žmoniškumui ir karo nusikaltimams senaties terminas netaikomas;

| 11. | pabrėžia tarptautinės bendruomenės turimą atlikti vaidmenį, kad pokonfliktiniais atvejais būtų išlaikyta tinkama taikos ir teisingumo poreikio pusiausvyra; ragina nešališkai padėti, kartu suteikiant pakankamą techninę pagalbą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia tarptautinės bendruomenės turimą atlikti vaidmenį, kad pokonfliktiniais atvejais būtų išlaikyta tinkama taikos ir teisingumo poreikio pusiausvyra; ragina nešališkai padėti, kartu suteikiant pakankamą techninę pagalbą;

| 12. | ragina tarptautines ir regionines organizacijas, taip pat ir Europos Sąjungą, padedant normalizuoti padėtį pažeidžiamose valstybėse, vadovautis visa apimančiu požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į skirtingas lytis; vis dėlto pabrėžia, kad kiekviena padėtis yra unikali, ir pažymi būtinybę nustatyti strategiją, priemones bei metodus, kaip sukurti pasitikėjimo tarp institucijų ir žmonių, taip pat žmonių tikėjimo vienų kitais aplinką, kartu visapusiškai atsižvelgiant į įvairovę; be to, ragina remti taikdariškas švietimo programas ir socialinės apsaugos sistemas, orientuotas į pažeidžiamiausius asmenis; |
| --- | --- |

12.

ragina tarptautines ir regionines organizacijas, taip pat ir Europos Sąjungą, padedant normalizuoti padėtį pažeidžiamose valstybėse, vadovautis visa apimančiu požiūriu, kuriuo būtų atsižvelgiama į skirtingas lytis; vis dėlto pabrėžia, kad kiekviena padėtis yra unikali, ir pažymi būtinybę nustatyti strategiją, priemones bei metodus, kaip sukurti pasitikėjimo tarp institucijų ir žmonių, taip pat žmonių tikėjimo vienų kitais aplinką, kartu visapusiškai atsižvelgiant į įvairovę; be to, ragina remti taikdariškas švietimo programas ir socialinės apsaugos sistemas, orientuotas į pažeidžiamiausius asmenis;

| 13. | pabrėžia, kaip svarbu imtis konkrečių veiksmų vietos lygmeniu siekiant skatinti visuomenės branduolio, ypač jaunimo, tarpusavio susitaikymą, – vykdyti informavimo kampanijas ir bendrus projektus, kurie gali padėti panaikinti etninį, religinį ir politinį susiskaidymą pačiose konfliktų ištakose; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kaip svarbu imtis konkrečių veiksmų vietos lygmeniu siekiant skatinti visuomenės branduolio, ypač jaunimo, tarpusavio susitaikymą, – vykdyti informavimo kampanijas ir bendrus projektus, kurie gali padėti panaikinti etninį, religinį ir politinį susiskaidymą pačiose konfliktų ištakose;

| 14. | ragina tarptautinę bendruomenę ir visus jos veikloje dalyvaujančius veikėjus užtikrinti, kad iš nepriteklių patiriančių žmonių, ypač priklausančių nugalėtajai pusei, per susitaikymo procesą nebūtų atimta galimybė gauti humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

14.

ragina tarptautinę bendruomenę ir visus jos veikloje dalyvaujančius veikėjus užtikrinti, kad iš nepriteklių patiriančių žmonių, ypač priklausančių nugalėtajai pusei, per susitaikymo procesą nebūtų atimta galimybė gauti humanitarinę pagalbą;

| 15. | ragina valstybes remti vietos taikos iniciatyvas ir, vykdant atkūrimo, reintegracijos ir atstatymo po konflikto procesus, atsižvelgti į moterų reikmes; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes remti vietos taikos iniciatyvas ir, vykdant atkūrimo, reintegracijos ir atstatymo po konflikto procesus, atsižvelgti į moterų reikmes;

| 16. | ragina tarptautines organizacijas, ypač Jungtinių Tautų vaikų fondą (UNICEF), remti vyriausybių pastangas patvirtinti ir įgyvendinti veiksmų planus, skirtus nuo ginkluoto konflikto nukentėjusiems vaikams; |
| --- | --- |

16.

ragina tarptautines organizacijas, ypač Jungtinių Tautų vaikų fondą (UNICEF), remti vyriausybių pastangas patvirtinti ir įgyvendinti veiksmų planus, skirtus nuo ginkluoto konflikto nukentėjusiems vaikams;

| 17. | ragina visas valstybes pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti 2014 m. gruodžio 24 d. įsigaliosiančią Sutartį dėl prekybos ginklais, siekiant užtikrinti:






  — | kad perdavimo įgaliojimus būtų galima suteikti tik pateikus leidimą arba specialų įgaliojimą; |
| --- | --- | --- |

17.

ragina visas valstybes pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti 2014 m. gruodžio 24 d. įsigaliosiančią Sutartį dėl prekybos ginklais, siekiant užtikrinti:

—

kad perdavimo įgaliojimus būtų galima suteikti tik pateikus leidimą arba specialų įgaliojimą;

| — | kad būtų laikomasi taikytinuose tarptautinės teisės aktuose nustatytų įpareigojimų; |
| --- | --- |

—

kad būtų laikomasi taikytinuose tarptautinės teisės aktuose nustatytų įpareigojimų;

| — | kad būtų laikomasi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nustatytų embargų ir jie būtų vykdomi; |
| --- | --- |

—

kad būtų laikomasi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nustatytų embargų ir jie būtų vykdomi;

| — | kad leidimai nebūtų išduodami, o įgaliojimai nebūtų suteikiami, jeigu esama rizikos, kad bus šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės ar tarptautinė humanitarinė teisė, o pirmiausia – jeigu esama rizikos, kad tokie ginklai atsidurs neįgaliotų naudotojų, pvz., teroristų, samdinių arba partizanų, rankose ir taip kils pavojus vidaus ir (arba) regiono saugumui bei stabilumui; |
| --- | --- |

—

kad leidimai nebūtų išduodami, o įgaliojimai nebūtų suteikiami, jeigu esama rizikos, kad bus šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės ar tarptautinė humanitarinė teisė, o pirmiausia – jeigu esama rizikos, kad tokie ginklai atsidurs neįgaliotų naudotojų, pvz., teroristų, samdinių arba partizanų, rankose ir taip kils pavojus vidaus ir (arba) regiono saugumui bei stabilumui;

| 18. | ragina valstybes remti visas iniciatyvas ir programas, parengtas siekiant užtikrinti, kad nukentėjusios moterys būtų pamažu reintegruojamos į visuomenę kaip aktyvūs ir dalykiški asmenys ir tai būtų savaime suprantamas dalykas; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes remti visas iniciatyvas ir programas, parengtas siekiant užtikrinti, kad nukentėjusios moterys būtų pamažu reintegruojamos į visuomenę kaip aktyvūs ir dalykiški asmenys ir tai būtų savaime suprantamas dalykas;

| 19. | pažymi esminį pilietinės visuomenės vaidmenį, kurį ji, sąveikaudama su valdžios institucijomis ir susitaikymo skatinimo organais, galėtų atlikti; |
| --- | --- |

19.

pažymi esminį pilietinės visuomenės vaidmenį, kurį ji, sąveikaudama su valdžios institucijomis ir susitaikymo skatinimo organais, galėtų atlikti;

| 20. | pažymi, kokia svarbi įvairialypių nuomonių, laisva ir nepriklausoma žiniasklaida; ji yra būtina turimos informacijos apie susitaikymo procesus didinimo, šiuos procesus ginančių argumentų pateikimo priemonė, taip pat ji padeda vykdyti demokratinę priežiūrą ir užtikrinti procesų skaidrumą; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kokia svarbi įvairialypių nuomonių, laisva ir nepriklausoma žiniasklaida; ji yra būtina turimos informacijos apie susitaikymo procesus didinimo, šiuos procesus ginančių argumentų pateikimo priemonė, taip pat ji padeda vykdyti demokratinę priežiūrą ir užtikrinti procesų skaidrumą;

| 21. | pripažįsta, kad nusikaltimais ir pažeidimais padarytos žalos atlyginimas yra svarbus bet kokio susitaikymo proceso aspektas, ir ragina į valstybių biudžetus įtraukti konkrečią šioms reikmėms skirtą išlaidų kategoriją; |
| --- | --- |

21.

pripažįsta, kad nusikaltimais ir pažeidimais padarytos žalos atlyginimas yra svarbus bet kokio susitaikymo proceso aspektas, ir ragina į valstybių biudžetus įtraukti konkrečią šioms reikmėms skirtą išlaidų kategoriją;

| 22. | pabrėžia, kaip svarbu ginti teisinės valstybės principus ir teisingumą užtikrinti visais atvejais, taip pat ir kuriant veiksmingas, atskaitingas, skaidrias institucijas; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kaip svarbu ginti teisinės valstybės principus ir teisingumą užtikrinti visais atvejais, taip pat ir kuriant veiksmingas, atskaitingas, skaidrias institucijas;

| 23. | pabrėžia, kaip svarbu ginti bei saugoti materialų ir nematerialų kultūros paveldą, ypač tą, kuris turi simbolinę vertę įvairioms procese dalyvaujančioms etninėms ir religinėms bendruomenėms; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kaip svarbu ginti bei saugoti materialų ir nematerialų kultūros paveldą, ypač tą, kuris turi simbolinę vertę įvairioms procese dalyvaujančioms etninėms ir religinėms bendruomenėms;

| 24. | tvirtai rekomenduoja stiprinti valstybės darinius ir institucijas, pirmiausia susijusius su teismų sistema; ragina nacionalinės valdžios institucijas tam skirti reikiamų išteklių; |
| --- | --- |

24.

tvirtai rekomenduoja stiprinti valstybės darinius ir institucijas, pirmiausia susijusius su teismų sistema; ragina nacionalinės valdžios institucijas tam skirti reikiamų išteklių;

| 25. | pabrėžia, kad be taikos ir stabilumo nėra ir vystymosi; teigiamai vertina tai, kad į Visuotinės vystymosi po 2015 m. programos JT atvirosios darbo grupės išvadų dokumentą įtrauktas 16-asis tvaraus vystymosi tikslas (TVT 16), apimantis taikios ir įtraukios visuomenės skatinimą; ragina AKR šalis, ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę primygtinai reikalauti, kad naujojoje darbotvarkėje TVT 16 išliktų atskiru tikslu, ir vadovautis žmogaus teisėmis grindžiamu požiūriu, nes tai yra pasaulio vystymosi strategijos esmė; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad be taikos ir stabilumo nėra ir vystymosi; teigiamai vertina tai, kad į Visuotinės vystymosi po 2015 m. programos JT atvirosios darbo grupės išvadų dokumentą įtrauktas 16-asis tvaraus vystymosi tikslas (TVT 16), apimantis taikios ir įtraukios visuomenės skatinimą; ragina AKR šalis, ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę primygtinai reikalauti, kad naujojoje darbotvarkėje TVT 16 išliktų atskiru tikslu, ir vadovautis žmogaus teisėmis grindžiamu požiūriu, nes tai yra pasaulio vystymosi strategijos esmė;

| 26. | pažymi, kaip svarbu remti ir gerbti teisminių institucijų nepriklausomumą bei nešališkumą, nes tai yra išankstinė teisingumo ir teisingo bylos nagrinėjimo sąlyga ir demokratinė susitaikymo priemonė; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kaip svarbu remti ir gerbti teisminių institucijų nepriklausomumą bei nešališkumą, nes tai yra išankstinė teisingumo ir teisingo bylos nagrinėjimo sąlyga ir demokratinė susitaikymo priemonė;

| 27. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, AKR grupės regioninėms integracijos organizacijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui. |
| --- | --- |

27.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją Afrikos Sąjungos ir Europos Sąjungos institucijoms, AKR tarybai, AKR grupės regioninėms integracijos organizacijoms ir Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui.

REZOLIUCIJA (2)

dėl privačiojo sektoriaus vystymosi strategijos, įskaitant inovacijas, siekiant tvaraus vystymosi

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (3), pirmą kartą iš dalies pakeistą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (4), antrą kartą – 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas) (3), pirmą kartą iš dalies pakeistą 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge (4), antrą kartą – 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu (5),

| — | atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame teigiama: „Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, kuriame teigiama: „Sąjungos bendradarbiavimo vystymosi labui politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti, o ilgainiui ir panaikinti skurdą. Sąjunga atsižvelgia į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims (6),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. balandžio mėn. Briuselyje vykusiame ketvirtajame ES ir Afrikos šalių aukščiausiojo lygio susitikime parengtas „2014–2017 m. gaires“, ypač į jų 30–32 dalis, kuriose pabrėžiama mokslo, technologijų ir inovacijų, kaip vienų iš pagrindinių bendradarbiavimo sričių, svarba (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio mėn. Briuselyje vykusiame ketvirtajame ES ir Afrikos šalių aukščiausiojo lygio susitikime parengtas „2014–2017 m. gaires“, ypač į jų 30–32 dalis, kuriose pabrėžiama mokslo, technologijų ir inovacijų, kaip vienų iš pagrindinių bendradarbiavimo sričių, svarba (7),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (COM(2011) 0637), kuriame pabrėžiama, kad ES turi remti konkurencingus besivystančių šalių vietos privačiuosius sektorius ir sukurti naujų būdų, kaip įtraukti privatųjį sektorių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (COM(2011) 0637), kuriame pabrėžiama, kad ES turi remti konkurencingus besivystančių šalių vietos privačiuosius sektorius ir sukurti naujų būdų, kaip įtraukti privatųjį sektorių,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Didesnis privačiojo sektoriaus vaidmuo siekiant integracinio ir tvaraus augimo besivystančiose šalyse“ (COM(2014) 0263) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 13 d. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Didesnis privačiojo sektoriaus vaidmuo siekiant integracinio ir tvaraus augimo besivystančiose šalyse“ (COM(2014) 0263) (8),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. balandžio mėn. patvirtintą Strateginį AKR privačiojo sektoriaus plėtojimo planą (ACP/85/004/14), kuriuo siekiama AKR šalių grupei numatyti principus ir bendrąsias gaires, kuriomis remiantis bus vykdoma būsima su privačiojo sektoriaus plėtojimu susijusi veikla, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. balandžio mėn. patvirtintą Strateginį AKR privačiojo sektoriaus plėtojimo planą (ACP/85/004/14), kuriuo siekiama AKR šalių grupei numatyti principus ir bendrąsias gaires, kuriomis remiantis bus vykdoma būsima su privačiojo sektoriaus plėtojimu susijusi veikla,

| — | atsižvelgdama į bendrą AKR ir ES bendradarbiavimo privačiojo sektoriaus vystymuisi AKR šalyse remti programą (2014 m. birželio 16–18 d. AKR ministrų tarybos 99-osios sesijos sprendimas Nr. 7 – ACP-EU 2119/14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į bendrą AKR ir ES bendradarbiavimo privačiojo sektoriaus vystymuisi AKR šalyse remti programą (2014 m. birželio 16–18 d. AKR ministrų tarybos 99-osios sesijos sprendimas Nr. 7 – ACP-EU 2119/14),

| — | atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 1 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Jungtinių Tautų ir visų atitinkamų partnerių, ypač privačiojo sektoriaus, bendradarbiavimas“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2009 m. rugsėjo 1 d. JT Generalinės Asamblėjos patvirtintą JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Jungtinių Tautų ir visų atitinkamų partnerių, ypač privačiojo sektoriaus, bendradarbiavimas“ (9),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų vystymo programos „Bendradarbiavimo su privačiuoju sektoriumi strategiją“ (2012 m. liepos mėn.) (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų vystymo programos „Bendradarbiavimo su privačiuoju sektoriumi strategiją“ (2012 m. liepos mėn.) (10),

| — | atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, ypač į jos 20 dalį, kurioje pabrėžiama, kad reikia „plėtoti tvirtą partnerystę su privačiuoju sektoriumi ir pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant skatinti vystymąsi ir panaikinti skurdą“ (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 8 d. Jungtinių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, ypač į jos 20 dalį, kurioje pabrėžiama, kad reikia „plėtoti tvirtą partnerystę su privačiuoju sektoriumi ir pilietinės visuomenės organizacijomis siekiant skatinti vystymąsi ir panaikinti skurdą“ (11),

| — | atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Akros veiksmų darbotvarkę, kurioje nurodoma, kad reikia „imtis vadovauti pagalbos koordinavimui visais lygmenimis kartu su kitais vystymosi ištekliais, palaikant dialogą su pagalbos teikėjais ir skatinant dalyvauti pilietinę visuomenę bei privatųjį sektorių“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir 2008 m. rugsėjo 4 d. Akros veiksmų darbotvarkę, kurioje nurodoma, kad reikia „imtis vadovauti pagalbos koordinavimui visais lygmenimis kartu su kitais vystymosi ištekliais, palaikant dialogą su pagalbos teikėjais ir skatinant dalyvauti pilietinę visuomenę bei privatųjį sektorių“ (12),

| — | atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 1 d. suderintą Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės susitarimą, ypač į jo 32 dalį, kurioje nurodoma, kad reikia „pripažinti labai svarbų privačiojo sektoriaus vaidmenį diegiant inovacijas, kuriant gerovę, pajamas ir darbo vietas, sutelkiant šalių vidaus išteklius ir atitinkamai prisidedant prie skurdo mažinimo“ (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 1 d. suderintą Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės susitarimą, ypač į jo 32 dalį, kurioje nurodoma, kad reikia „pripažinti labai svarbų privačiojo sektoriaus vaidmenį diegiant inovacijas, kuriant gerovę, pajamas ir darbo vietas, sutelkiant šalių vidaus išteklius ir atitinkamai prisidedant prie skurdo mažinimo“ (13),

| — | atsižvelgdama į 2012 m. birželio 20–22 d. Rio de Žaneire vykusios Jungtinių Tautų tvaraus vystymosi konferencijos „Rio+20“ ataskaitą (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2012 m. birželio 20–22 d. Rio de Žaneire vykusios Jungtinių Tautų tvaraus vystymosi konferencijos „Rio+20“ ataskaitą (14),

| — | atsižvelgdama į Europos konsensusą dėl vystymosi (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos konsensusą dėl vystymosi (15),

| — | atsižvelgdama į ES strategiją „Europa 2020“, ypač į jos tikslą 3 % BVP investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą – šioje strategijoje dėmesys sutelkiamas į tai, kad viešasis ir privatusis sektoriai turi investuoti į mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą ir siekti strategijos tikslų (COM(2010) 2020) (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES strategiją „Europa 2020“, ypač į jos tikslą 3 % BVP investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą – šioje strategijoje dėmesys sutelkiamas į tai, kad viešasis ir privatusis sektoriai turi investuoti į mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą ir siekti strategijos tikslų (COM(2010) 2020) (16),

| — | atsižvelgdama į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus (17),

| — | atsižvelgdama į Trišalę principų deklaraciją dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Trišalę principų deklaraciją dėl daugiašalių įmonių ir socialinės politikos (18),

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Pasaulinį susitarimą (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Pasaulinį susitarimą (19),

| — | atsižvelgdama į EBPO dokumentą „Rekomendacijos daugiašalėms įmonėms: tarpusavio papildymas ir individualūs įnašai“ (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į EBPO dokumentą „Rekomendacijos daugiašalėms įmonėms: tarpusavio papildymas ir individualūs įnašai“ (20),

| — | atsižvelgdama į integruotą Pasaulio banko grupės požiūrį į privačiojo sektoriaus vystymąsi Tarptautinės plėtros asociacijos (TPA) šalyse (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į integruotą Pasaulio banko grupės požiūrį į privačiojo sektoriaus vystymąsi Tarptautinės plėtros asociacijos (TPA) šalyse (21),

| — | atsižvelgdama į Afrikos plėtros banko grupės 2013–2017 m. privačiojo sektoriaus plėtojimo strategiją „Parama Afrikoje pertvarkant privatųjį sektorių“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos plėtros banko grupės 2013–2017 m. privačiojo sektoriaus plėtojimo strategiją „Parama Afrikoje pertvarkant privatųjį sektorių“ (22),

| — | atsižvelgdama į Rytų Afrikos bendrijos valstybių privačiojo sektoriaus plėtojimo strategiją (2006 m. liepos 30 d.) (23) ir į vėlesnes 2011–2012 m. – 2015–2016 m. plėtojimo strategijas (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Rytų Afrikos bendrijos valstybių privačiojo sektoriaus plėtojimo strategiją (2006 m. liepos 30 d.) (23) ir į vėlesnes 2011–2012 m. – 2015–2016 m. plėtojimo strategijas (24),

| — | atsižvelgdama į ES Tarybos išvadas dėl privačiojo sektoriaus vaidmens vystymosi srityje (ES Užsienio reikalų tarybos posėdis, Liuksemburgas, 2014 m. birželio 23 d.) (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES Tarybos išvadas dėl privačiojo sektoriaus vaidmens vystymosi srityje (ES Užsienio reikalų tarybos posėdis, Liuksemburgas, 2014 m. birželio 23 d.) (25),

| — | atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos atvirosios darbo grupės nuveiktą darbą ir jos pasiūlymus dėl tvaraus vystymosi tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos atvirosios darbo grupės nuveiktą darbą ir jos pasiūlymus dėl tvaraus vystymosi tikslų,

| — | atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.700/14/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Ekonominės plėtros, finansų ir prekybos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.700/14/fin.),

| A. | kadangi plačiai pripažįstama, kad privatusis sektorius yra pagrindinė ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo, prekybos bei inovacijų varomoji jėga ir yra labai svarbus siekiant parengti tvaresnius sprendimus vystymosi labui, kuriais būtų prisidedama prie socialinio, ekologinio ir ekonominio stabilumo; |
| --- | --- |

A.

kadangi plačiai pripažįstama, kad privatusis sektorius yra pagrindinė ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo, prekių tiekimo ir paslaugų teikimo, prekybos bei inovacijų varomoji jėga ir yra labai svarbus siekiant parengti tvaresnius sprendimus vystymosi labui, kuriais būtų prisidedama prie socialinio, ekologinio ir ekonominio stabilumo;

| B. | kadangi tarptautinė bendruomenė, stengdamasi abipusiškai suaktyvinti vystymosi procesus ir pasiekti verslo rezultatų, iš esmės vis daugiau dėmesio skiria privačiajam sektoriui, jam skirdama vystymosi skatinimo vaidmenį, taip pat ji pabrėžia, kad privačiojo sektoriaus augimui labai svarbi patikima bei stabili teisinė ir administracinė aplinka; |
| --- | --- |

B.

kadangi tarptautinė bendruomenė, stengdamasi abipusiškai suaktyvinti vystymosi procesus ir pasiekti verslo rezultatų, iš esmės vis daugiau dėmesio skiria privačiajam sektoriui, jam skirdama vystymosi skatinimo vaidmenį, taip pat ji pabrėžia, kad privačiojo sektoriaus augimui labai svarbi patikima bei stabili teisinė ir administracinė aplinka;

| C. | kadangi privatusis sektorius AKR šalyse susiduria su įvairiais sunkumais: nepakankama infrastruktūra (pirmiausia energijos ir transporto); nepakankamu finansavimo, įskaitant mikrokreditus ir parengiamąjį kapitalą, arba švietimo bei gebėjimų ugdymo prieinamumu ar jų nebuvimu; netinkamu valstybiniu reguliavimu; ribojamosiomis politikos priemonėmis; dideliu neoficialiu sektoriumi; |
| --- | --- |

C.

kadangi privatusis sektorius AKR šalyse susiduria su įvairiais sunkumais: nepakankama infrastruktūra (pirmiausia energijos ir transporto); nepakankamu finansavimo, įskaitant mikrokreditus ir parengiamąjį kapitalą, arba švietimo bei gebėjimų ugdymo prieinamumu ar jų nebuvimu; netinkamu valstybiniu reguliavimu; ribojamosiomis politikos priemonėmis; dideliu neoficialiu sektoriumi;

| D. | kadangi privatusis sektorius AKR šalyse gali skatinti investicijas į mažai anglies dioksido išmetančių technologijų sprendimus, kuriais būtų užtikrinamas efektyvus išteklių naudojimas siekiant pereiti prie įtraukios ekologiškos ekonomikos; |
| --- | --- |

D.

kadangi privatusis sektorius AKR šalyse gali skatinti investicijas į mažai anglies dioksido išmetančių technologijų sprendimus, kuriais būtų užtikrinamas efektyvus išteklių naudojimas siekiant pereiti prie įtraukios ekologiškos ekonomikos;

| E. | kadangi privatusis sektorius, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, laikomas būtina sąlyga (lot. sine qua non), kad būtų kuriamos darbo vietos, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, finansuojamas viešasis sektorius, didinamos pajamos, skatinama gaminti prekes ir teikti paslaugas, diegiamos inovacijos ir teikiamos paskatos pereiti nuo neoficialios prie oficialios ekonomikos; |
| --- | --- |

E.

kadangi privatusis sektorius, įskaitant labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, laikomas būtina sąlyga (lot. sine qua non), kad būtų kuriamos darbo vietos, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, finansuojamas viešasis sektorius, didinamos pajamos, skatinama gaminti prekes ir teikti paslaugas, diegiamos inovacijos ir teikiamos paskatos pereiti nuo neoficialios prie oficialios ekonomikos;

| F. | kadangi, siekiant didinti valstybių pramonės politikos veiksmingumą, turėtų būti pasitelkiamos privačiojo sektoriaus, kaip finansavimo partnerio, įgyvendintojo, patarėjo ir tarpininko, galimybės; |
| --- | --- |

F.

kadangi, siekiant didinti valstybių pramonės politikos veiksmingumą, turėtų būti pasitelkiamos privačiojo sektoriaus, kaip finansavimo partnerio, įgyvendintojo, patarėjo ir tarpininko, galimybės;

| G. | kadangi parama privačiojo sektoriaus plėtrai turėtų būti sutelkta į tas sritis, kuriose poveikis skurdo mažinimui yra didžiausias, tuo nesukuriant papildomos neigiamos naštos aplinkai ir imantis tikslinių, novatoriškų ir patikimai įtvirtintų privačiojo sektoriaus veiklos formų, pvz., sudarant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darinius; |
| --- | --- |

G.

kadangi parama privačiojo sektoriaus plėtrai turėtų būti sutelkta į tas sritis, kuriose poveikis skurdo mažinimui yra didžiausias, tuo nesukuriant papildomos neigiamos naštos aplinkai ir imantis tikslinių, novatoriškų ir patikimai įtvirtintų privačiojo sektoriaus veiklos formų, pvz., sudarant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės darinius;

| H. | kadangi tarptautinių ir regioninių arba vietos privačiojo sektoriaus subjektų bendradarbiavimas vis labiau pripažįstamas kaip veiksminga privačiojo sektoriaus vystymosi rėmimo ir įmonių socialinės atsakomybės įtvirtinimo priemonė; |
| --- | --- |

H.

kadangi tarptautinių ir regioninių arba vietos privačiojo sektoriaus subjektų bendradarbiavimas vis labiau pripažįstamas kaip veiksminga privačiojo sektoriaus vystymosi rėmimo ir įmonių socialinės atsakomybės įtvirtinimo priemonė;

| I. | kadangi būtina konkretų dėmesį skirti moterų ir jaunimo verslumui, užimtumui ir jų galimybei naudotis ištekliais, gauti išsilavinimą, dalyvauti mokymuose ir patekti į vietos ir (arba) regionines rinkas; |
| --- | --- |

I.

kadangi būtina konkretų dėmesį skirti moterų ir jaunimo verslumui, užimtumui ir jų galimybei naudotis ištekliais, gauti išsilavinimą, dalyvauti mokymuose ir patekti į vietos ir (arba) regionines rinkas;

| J. | kadangi Pasaulinis susitarimas yra atvira savanoriška įmonių pilietiškumo iniciatyva, apimanti didelį įvairių suinteresuotųjų dalyvių spektrą visame pasaulyje – šia iniciatyva įmonės raginamos savo įtakos sferoje rinktis, remti ir įgyvendinti tam tikrus svarbius žmogaus teisių, darbo standartų, aplinkos ir kovos su korupcija principus; |
| --- | --- |

J.

kadangi Pasaulinis susitarimas yra atvira savanoriška įmonių pilietiškumo iniciatyva, apimanti didelį įvairių suinteresuotųjų dalyvių spektrą visame pasaulyje – šia iniciatyva įmonės raginamos savo įtakos sferoje rinktis, remti ir įgyvendinti tam tikrus svarbius žmogaus teisių, darbo standartų, aplinkos ir kovos su korupcija principus;

| K. | kadangi, Afrikos plėtros banko duomenimis, privatusis sektorius jau dabar sukuria du trečdalius Afrikos investicijų, tris ketvirtadalius jos ekonomikos produkcijos ir apima devynis dešimtadalius oficialaus ir neoficialaus užimtumo, |
| --- | --- |

K.

kadangi, Afrikos plėtros banko duomenimis, privatusis sektorius jau dabar sukuria du trečdalius Afrikos investicijų, tris ketvirtadalius jos ekonomikos produkcijos ir apima devynis dešimtadalius oficialaus ir neoficialaus užimtumo,

| 1. | pabrėžia, koks svarbus veiksmingas privačiojo ir viešojo sektorių bendradarbiavimas, glaudesnė partnerystė ir nacionalinių bei vietos valdžios institucijų dialogas su privačiuoju sektoriumi, nes visi jie yra bendrai atsakingi už vystymosi tikslų įgyvendinimą ir įtraukesnį ekonomikos augimą AKR šalyse; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, koks svarbus veiksmingas privačiojo ir viešojo sektorių bendradarbiavimas, glaudesnė partnerystė ir nacionalinių bei vietos valdžios institucijų dialogas su privačiuoju sektoriumi, nes visi jie yra bendrai atsakingi už vystymosi tikslų įgyvendinimą ir įtraukesnį ekonomikos augimą AKR šalyse;

| 2. | pabrėžia, kad dabartinėmis pasaulinių ekonomikos pokyčių ir kovos už ekonominį pakilimą aplinkybėmis privačiojo sektoriaus augimas AKR šalyse yra būtinas siekiant padėti vystytis AKR šalių ekonomikai ir pagerinti gyventojų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad dabartinėmis pasaulinių ekonomikos pokyčių ir kovos už ekonominį pakilimą aplinkybėmis privačiojo sektoriaus augimas AKR šalyse yra būtinas siekiant padėti vystytis AKR šalių ekonomikai ir pagerinti gyventojų gyvenimo sąlygas;

| 3. | pabrėžia, kad taika ir stabilumas yra būtinos gerovės ir ekonomikos augimo sąlygos; tuo klausimu primygtinai teigia, kad tvaraus vystymosi 16-asis tikslas, apimantis taikios ir įtraukios visuomenės skatinimą, visuotinę teisę kreiptis į teismą ir veiksmingų, atskaitingų, įtraukių institucijų kūrimą visais lygmenimis, kaip siūloma JT atvirosios darbo grupės išvadų dokumente, Visuotinėje vystymosi po 2015 m. programoje išliktų atskiru tikslu; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad taika ir stabilumas yra būtinos gerovės ir ekonomikos augimo sąlygos; tuo klausimu primygtinai teigia, kad tvaraus vystymosi 16-asis tikslas, apimantis taikios ir įtraukios visuomenės skatinimą, visuotinę teisę kreiptis į teismą ir veiksmingų, atskaitingų, įtraukių institucijų kūrimą visais lygmenimis, kaip siūloma JT atvirosios darbo grupės išvadų dokumente, Visuotinėje vystymosi po 2015 m. programoje išliktų atskiru tikslu;

| 4. | ragina privatųjį sektorių, ypač labai mažas, mažąsias ir vidutines vietos įmones, dalyvauti įgyvendinant vystymosi politikos priemones ir strategiją, kurios būtų palankios tvariam ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir padėtų mažinti skurdą; |
| --- | --- |

4.

ragina privatųjį sektorių, ypač labai mažas, mažąsias ir vidutines vietos įmones, dalyvauti įgyvendinant vystymosi politikos priemones ir strategiją, kurios būtų palankios tvariam ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir padėtų mažinti skurdą;

| 5. | mano, kad ekonomikos augimui būtina palanki verslo aplinka, kurios pagrindas – aiški, stabili ir skaidri reglamentavimo sistema, teisinis tikrumas, teisinės valstybės principų laikymasis, galimybė gauti finansavimą, nereikalingos biurokratijos nebuvimas, infrastruktūros plėtra ir verslumo dvasios skatinimas. Tokiomis aplinkybėmis skatinamas konkurencingas ir novatoriškas (vietos) privatusis sektorius, apimantis ir labai mažas, mažąsias bei vidutines įmones, – jam sudarytos sąlygos naudotis pasaulio ir regionų mastu integruotų rinkų ir bankininkystės bei finansų sektorių teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

5.

mano, kad ekonomikos augimui būtina palanki verslo aplinka, kurios pagrindas – aiški, stabili ir skaidri reglamentavimo sistema, teisinis tikrumas, teisinės valstybės principų laikymasis, galimybė gauti finansavimą, nereikalingos biurokratijos nebuvimas, infrastruktūros plėtra ir verslumo dvasios skatinimas. Tokiomis aplinkybėmis skatinamas konkurencingas ir novatoriškas (vietos) privatusis sektorius, apimantis ir labai mažas, mažąsias bei vidutines įmones, – jam sudarytos sąlygos naudotis pasaulio ir regionų mastu integruotų rinkų ir bankininkystės bei finansų sektorių teikiamomis galimybėmis;

| 6. | pabrėžia, kad šiuolaikinėje verslo tikrovėje svarbios inovacijos, ir ragina remti įmones, investuojančias į pirmą kartą diegiamus sprendimus arba teikiančias tokius sprendimus kitiems, nes tai yra svarbūs veiksniai, skatinantys jas veikti privačiajame sektoriuje; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad šiuolaikinėje verslo tikrovėje svarbios inovacijos, ir ragina remti įmones, investuojančias į pirmą kartą diegiamus sprendimus arba teikiančias tokius sprendimus kitiems, nes tai yra svarbūs veiksniai, skatinantys jas veikti privačiajame sektoriuje;

| 7. | pabrėžia, kad reikia tarptautiniu mastu bendradarbiauti ir imtis veiksmingų priemonių, kad AKR šalyse būtų išnaikintas mokesčių slėpimas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad reikia tarptautiniu mastu bendradarbiauti ir imtis veiksmingų priemonių, kad AKR šalyse būtų išnaikintas mokesčių slėpimas;

| 8. | mano, kad būsimas ekonomikos augimas AKR šalyse ir kelias į tvarų vystymąsi glaudžiai susiję su vietos privačiojo sektoriaus plėtra – šis sektorius gali padėti įvairinti vietos ekonomiką, suteikti deramo darbo vietų ir sustiprinti valstybių gebėjimą sukurti veiksmingą sistemą, kurią taikant būtų galima išspręsti daugelį šių šalių problemų, kaip antai infrastruktūros trūkumas, nepakankamas reglamentavimas, netvarus išteklių (svarbiose srityse, pvz., gavybos pramonės, miškininkystės ir žuvininkystės) valdymas ir didelis įgūdžių trūkumas; |
| --- | --- |

8.

mano, kad būsimas ekonomikos augimas AKR šalyse ir kelias į tvarų vystymąsi glaudžiai susiję su vietos privačiojo sektoriaus plėtra – šis sektorius gali padėti įvairinti vietos ekonomiką, suteikti deramo darbo vietų ir sustiprinti valstybių gebėjimą sukurti veiksmingą sistemą, kurią taikant būtų galima išspręsti daugelį šių šalių problemų, kaip antai infrastruktūros trūkumas, nepakankamas reglamentavimas, netvarus išteklių (svarbiose srityse, pvz., gavybos pramonės, miškininkystės ir žuvininkystės) valdymas ir didelis įgūdžių trūkumas;

| 9. | pabrėžia, kad tiek transporto, tiek energetikos sektoriuose reikalinga nuolatinė infrastruktūros plėtra, be šių sričių privačiojo sektoriaus veiklai kyla kliūčių, o kai kuriuose ekonomikos sektoriuose ji netgi neįmanoma; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad tiek transporto, tiek energetikos sektoriuose reikalinga nuolatinė infrastruktūros plėtra, be šių sričių privačiojo sektoriaus veiklai kyla kliūčių, o kai kuriuose ekonomikos sektoriuose ji netgi neįmanoma;

| 10. | pabrėžia, kad privačiajam sektoriui būtinos palankios ekonominės sąlygos, kuriomis verslas galėtų našiai veikti, taip pat konkrečios institucijos ir politikos priemonės, kuriomis būtų skatinamas vystymasis. Siekdamos sukurti tokią patrauklią aplinką, AKR šalys turėtų užtikrinti makroekonominį stabilumą, sukurti veiksmingą finansų sistemą, skatinti ir užtikrinti ne tik konkurenciją, bet ir politinį bei socialinį stabilumą, žmogiškojo kapitalo plėtrą, visą reikiamą dėmesį skiriant švietimui ir profesiniam rengimui; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad privačiajam sektoriui būtinos palankios ekonominės sąlygos, kuriomis verslas galėtų našiai veikti, taip pat konkrečios institucijos ir politikos priemonės, kuriomis būtų skatinamas vystymasis. Siekdamos sukurti tokią patrauklią aplinką, AKR šalys turėtų užtikrinti makroekonominį stabilumą, sukurti veiksmingą finansų sistemą, skatinti ir užtikrinti ne tik konkurenciją, bet ir politinį bei socialinį stabilumą, žmogiškojo kapitalo plėtrą, visą reikiamą dėmesį skiriant švietimui ir profesiniam rengimui;

| 11. | pabrėžia, jog reikia stiprinti institucijas ir valdymą, kad privačiajam sektoriui būtų padedama aktyviau dalyvauti oficialioje ekonomikoje ir būtų skatinama pereiti iš neoficialios į oficialią ekonomiką, taip pat pradėti taikyti politikos priemones, padedančias plėtoti vietos privatųjį sektorių ir būtinąsias paslaugas teikiančią socialinę ekonomiką, padėti sutelkti šalių vidaus išteklius ir plėtoti infrastruktūrą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, jog reikia stiprinti institucijas ir valdymą, kad privačiajam sektoriui būtų padedama aktyviau dalyvauti oficialioje ekonomikoje ir būtų skatinama pereiti iš neoficialios į oficialią ekonomiką, taip pat pradėti taikyti politikos priemones, padedančias plėtoti vietos privatųjį sektorių ir būtinąsias paslaugas teikiančią socialinę ekonomiką, padėti sutelkti šalių vidaus išteklius ir plėtoti infrastruktūrą;

| 12. | ragina privatųjį sektorių ir valdžios institucijas įgyvendinti plataus užmojo Europos ir Afrikos programą, grindžiamą abipusio ekonomikos augimo politika, padedančia didinti energetinį saugumą ir visiems įgyti galimybę naudotis energijos ištekliais; |
| --- | --- |

12.

ragina privatųjį sektorių ir valdžios institucijas įgyvendinti plataus užmojo Europos ir Afrikos programą, grindžiamą abipusio ekonomikos augimo politika, padedančia didinti energetinį saugumą ir visiems įgyti galimybę naudotis energijos ištekliais;

| 13. | ragina privatųjį sektorių įsitraukti ir bendradarbiauti Europos, tarptautiniu ir vietos lygmenimis, kad vystymasis būtų skatinamas kuriant aljansus ir imantis bendrų veiksmų – taip privačiojo sektoriaus veikla būtų sutelkta vietos lygmeniu, o minėtuosius veiksmus apimanti parama verslo subjektams steigti būtų teikiama pasitelkiant finansines paskatas, didinant finansavimo prieinamumą ir taikant rizikos pasidalijimo sistemas; |
| --- | --- |

13.

ragina privatųjį sektorių įsitraukti ir bendradarbiauti Europos, tarptautiniu ir vietos lygmenimis, kad vystymasis būtų skatinamas kuriant aljansus ir imantis bendrų veiksmų – taip privačiojo sektoriaus veikla būtų sutelkta vietos lygmeniu, o minėtuosius veiksmus apimanti parama verslo subjektams steigti būtų teikiama pasitelkiant finansines paskatas, didinant finansavimo prieinamumą ir taikant rizikos pasidalijimo sistemas;

| 14. | pabrėžia, kad stipriam ir novatoriškam privačiajam sektoriui būtinas gebėjimų ugdymo stiprinimas ir praktinės patirties didinimas, to negalima pasiekti neužtikrinant visuotinės galimybės įgyti išsilavinimą, gauti profesinį mokymą, ugdyti verslumo gebėjimus ir neužtikrinant geresnių judumo galimybių specialistams bei studentams visame pasaulyje; ypač reikia skatinti studentų judumo programas, pvz., tarp AKR šalių mokyklų ir universitetų; pabrėžia ES ir AKR šalių galimybes keistis gerąja patirtimi, be kita ko, remiantis Europos patirtimi įgyvendinant programas Erasmus ir Erasmus Plus; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad stipriam ir novatoriškam privačiajam sektoriui būtinas gebėjimų ugdymo stiprinimas ir praktinės patirties didinimas, to negalima pasiekti neužtikrinant visuotinės galimybės įgyti išsilavinimą, gauti profesinį mokymą, ugdyti verslumo gebėjimus ir neužtikrinant geresnių judumo galimybių specialistams bei studentams visame pasaulyje; ypač reikia skatinti studentų judumo programas, pvz., tarp AKR šalių mokyklų ir universitetų; pabrėžia ES ir AKR šalių galimybes keistis gerąja patirtimi, be kita ko, remiantis Europos patirtimi įgyvendinant programas Erasmus ir Erasmus Plus;

| 15. | pabrėžia būtinybę AKR suinteresuotiesiems subjektams aktyviai dalyvauti Europos plėtros fondo vykdomose programose ir projektuose, kad būtų skatinama atsakomybė; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia būtinybę AKR suinteresuotiesiems subjektams aktyviai dalyvauti Europos plėtros fondo vykdomose programose ir projektuose, kad būtų skatinama atsakomybė;

| 16. | pabrėžia, kaip svarbu, kad įvairiais lygmenimis (nacionalinėmis orientacinėmis programomis, regioninėmis orientacinėmis programomis, AKR šalių vidaus fondais ir kt.) atliekami veiksmai vieni kitus papildytų – tada bus galima pasinaudoti kiekvienu lygmeniu sukurta papildoma nauda AKR šalių, su kuriomis dirbama, privačiojo sektoriaus plėtrai; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kaip svarbu, kad įvairiais lygmenimis (nacionalinėmis orientacinėmis programomis, regioninėmis orientacinėmis programomis, AKR šalių vidaus fondais ir kt.) atliekami veiksmai vieni kitus papildytų – tada bus galima pasinaudoti kiekvienu lygmeniu sukurta papildoma nauda AKR šalių, su kuriomis dirbama, privačiojo sektoriaus plėtrai;

| 17. | ragina privatųjį sektorių strategiškai pasinaudoti investicijoms į infrastruktūrą skirtomis dotacijomis ir galimybėmis gauti kreditų, artimiau bendradarbiaujant, ypač MVĮ atveju, su tarptautiniais komerciniais bankais, galinčiais skatinti jaunimo ir moterų verslumą, taip pat sukurti deramo darbo vietų; |
| --- | --- |

17.

ragina privatųjį sektorių strategiškai pasinaudoti investicijoms į infrastruktūrą skirtomis dotacijomis ir galimybėmis gauti kreditų, artimiau bendradarbiaujant, ypač MVĮ atveju, su tarptautiniais komerciniais bankais, galinčiais skatinti jaunimo ir moterų verslumą, taip pat sukurti deramo darbo vietų;

| 18. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti geresnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo koordinavimą ir darnesnį, labiau integruotą požiūrį, šiuo tikslu taikant veiksmingas ES ir AKR šalių bendradarbiavimo su privačiuoju sektoriumi taisykles, taip pat parengti atsakingą verslo praktiką socialiniu, mokesčių, aplinkos apsaugos ir biudžeto aspektais, taip siekiant padėti kovoti su skurdu ir nelygybe; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikia užtikrinti geresnį viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo koordinavimą ir darnesnį, labiau integruotą požiūrį, šiuo tikslu taikant veiksmingas ES ir AKR šalių bendradarbiavimo su privačiuoju sektoriumi taisykles, taip pat parengti atsakingą verslo praktiką socialiniu, mokesčių, aplinkos apsaugos ir biudžeto aspektais, taip siekiant padėti kovoti su skurdu ir nelygybe;

| 19. | pabrėžia nacionalinių orientacinių programų, kurios grindžiamos vyriausybių vykdomomis savos politikos kryptimis bei strategijomis ir pritaikytos pagal konkrečios šalies padėtį ir reikmes, svarbą; pabrėžia būtinybę stiprinti privačiojo sektoriaus veiklos rezultatyvumą ir poveikį įgyvendinimo procesams; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia nacionalinių orientacinių programų, kurios grindžiamos vyriausybių vykdomomis savos politikos kryptimis bei strategijomis ir pritaikytos pagal konkrečios šalies padėtį ir reikmes, svarbą; pabrėžia būtinybę stiprinti privačiojo sektoriaus veiklos rezultatyvumą ir poveikį įgyvendinimo procesams;

| 20. | ragina ES ir jos valstybes nares perduoti AKR šalims technologijas, suteiksiančias šioms galimybių veiksmingiau kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

20.

ragina ES ir jos valstybes nares perduoti AKR šalims technologijas, suteiksiančias šioms galimybių veiksmingiau kovoti su klimato kaita;

| 21. | pabrėžia, koks svarbus AKR šalių tarpusavio bendradarbiavimas 11-ojo EPF lėšomis remiant privačiojo sektoriaus vystymąsi AKR šalyse, ir pabrėžia, kad AKR šalis reikia geriau informuoti apie esamas programas, dokumentus ir priemones, kuriais pagal Kotonu susitarimą remiama privačiojo sektoriaus plėtra; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, koks svarbus AKR šalių tarpusavio bendradarbiavimas 11-ojo EPF lėšomis remiant privačiojo sektoriaus vystymąsi AKR šalyse, ir pabrėžia, kad AKR šalis reikia geriau informuoti apie esamas programas, dokumentus ir priemones, kuriais pagal Kotonu susitarimą remiama privačiojo sektoriaus plėtra;

| 22. | primygtinai pabrėžia, kaip svarbu, siekiant kuo labiau padidinti esamų dokumentų ir priemonių, pagal kuriuos remiama privačiojo sektoriaus plėtra, poveikį, turėti paramos vystymuisi įgyvendinimo kontrolės priemones ir stiprinti jų taikymą; |
| --- | --- |

22.

primygtinai pabrėžia, kaip svarbu, siekiant kuo labiau padidinti esamų dokumentų ir priemonių, pagal kuriuos remiama privačiojo sektoriaus plėtra, poveikį, turėti paramos vystymuisi įgyvendinimo kontrolės priemones ir stiprinti jų taikymą;

| 23. | mano, kad AKR šalių labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms labai svarbu artimai bendradarbiauti su atitinkamomis Europos įmonėmis dalyvaujant tikslinėse viešosios paramos programose, pvz., vykdomose Europos įmonių tinklo, kuris gali būti laikomas pavyzdžiu, kaip puoselėti MVĮ tarpusavio bendradarbiavimą į Europos tiekimo grandines, ypač žemės ūkio srityje, įtraukiant vietos lygmens aspektus ir taip sudarant sąlygas perduoti technologijas ir praktinę patirtį; |
| --- | --- |

23.

mano, kad AKR šalių labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms labai svarbu artimai bendradarbiauti su atitinkamomis Europos įmonėmis dalyvaujant tikslinėse viešosios paramos programose, pvz., vykdomose Europos įmonių tinklo, kuris gali būti laikomas pavyzdžiu, kaip puoselėti MVĮ tarpusavio bendradarbiavimą į Europos tiekimo grandines, ypač žemės ūkio srityje, įtraukiant vietos lygmens aspektus ir taip sudarant sąlygas perduoti technologijas ir praktinę patirtį;

| 24. | pabrėžia Europos investicijų banko vaidmenį pagal Investicinę priemonę remiant privačiojo sektoriaus plėtrą AKR šalyse; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia Europos investicijų banko vaidmenį pagal Investicinę priemonę remiant privačiojo sektoriaus plėtrą AKR šalyse;

| 25. | tikisi, kad didelė būsimo Europos Sąjungos finansinių sandorių mokesčio dalis bus skirta pagalbai besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

25.

tikisi, kad didelė būsimo Europos Sąjungos finansinių sandorių mokesčio dalis bus skirta pagalbai besivystančioms šalims;

| 26. | pabrėžia, kad bendrai teikiamų paskolų ir dotacijų klausimais Užsachario Afrikai reikalingas ypatingas dėmesys, ir reiškia pritarimą, kad būtų sukurta daugiasektorinė priemonė, pagal kurią Užsachario Afrikoje būtų galima finansuoti nacionalinio masto projektus, pirmiausia sudarant sąlygas gauti finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad bendrai teikiamų paskolų ir dotacijų klausimais Užsachario Afrikai reikalingas ypatingas dėmesys, ir reiškia pritarimą, kad būtų sukurta daugiasektorinė priemonė, pagal kurią Užsachario Afrikoje būtų galima finansuoti nacionalinio masto projektus, pirmiausia sudarant sąlygas gauti finansavimą mažosioms ir vidutinėms įmonėms;

| 27. | pabrėžia, kad optimalūs sprendimai įvairiose AKR šalyse bus skirtingi, nes skiriasi institucinių gebėjimų, skaidrumo, atskaitomumo ir palankių verslo sąlygų poreikio mastas; nepaisydama to, ragina keistis gerąja patirtimi, įskaitant ir mainus tarp AKR šalių, skelbti apie sėkmingas istorijas; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad optimalūs sprendimai įvairiose AKR šalyse bus skirtingi, nes skiriasi institucinių gebėjimų, skaidrumo, atskaitomumo ir palankių verslo sąlygų poreikio mastas; nepaisydama to, ragina keistis gerąja patirtimi, įskaitant ir mainus tarp AKR šalių, skelbti apie sėkmingas istorijas;

| 28. | mano, jog, siekiant skatinti ekonomikos augimui palankias sąlygas ir vystymuisi palankią socialinę pažangą, turi būti priimti lyčių klausimus reglamentuojantys teisės aktai, kad būtų pagerintos moterų galimybės imtis produktyvios veiklos – turi būti ne tik atliktos teismų reformos, taip sudarant sąlygas gauti kreditų, bet ir vykdomos konkrečios mokymo programos, pagal kurias patobulinta švietimo sistema AKR šalyse pradėtų teikti realių ekonominių galimybių; |
| --- | --- |

28.

mano, jog, siekiant skatinti ekonomikos augimui palankias sąlygas ir vystymuisi palankią socialinę pažangą, turi būti priimti lyčių klausimus reglamentuojantys teisės aktai, kad būtų pagerintos moterų galimybės imtis produktyvios veiklos – turi būti ne tik atliktos teismų reformos, taip sudarant sąlygas gauti kreditų, bet ir vykdomos konkrečios mokymo programos, pagal kurias patobulinta švietimo sistema AKR šalyse pradėtų teikti realių ekonominių galimybių;

| 29. | ragina įgyvendinti Pusano įsipareigojimus dėl darnių vystymosi politikos priemonių ir privačiojo sektoriaus iniciatyvų vystymosi labui, taip pat Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkėje suderintus įsipareigojimus; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į privačiojo sektoriaus vaidmenį kuriant ir įgyvendinant Visuotinę vystymosi po 2015 m. programą; |
| --- | --- |

29.

ragina įgyvendinti Pusano įsipareigojimus dėl darnių vystymosi politikos priemonių ir privačiojo sektoriaus iniciatyvų vystymosi labui, taip pat Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkėje suderintus įsipareigojimus; pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į privačiojo sektoriaus vaidmenį kuriant ir įgyvendinant Visuotinę vystymosi po 2015 m. programą;

| 30. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir su AKR šalimis susijusioms regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

30.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui, regioniniams ir nacionaliniams parlamentams ir su AKR šalimis susijusioms regioninėms organizacijoms.

REZOLIUCIJA (26)

dėl socialinių ir ekonominių pasekmių dėl netinkamos mitybos AKR šalyse

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalies b punktą dėl mitybos gerinimo ir bado bei netinkamos mitybos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir ES partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimas), ypač į jo 25 straipsnio 1 dalies b punktą dėl mitybos gerinimo ir bado bei netinkamos mitybos panaikinimo,

| — | atsižvelgdama į savo 2004 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl pagalbos maistu ir aprūpinimo maistu (ACP-EU 3692/04fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į savo 2004 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl pagalbos maistu ir aprūpinimo maistu (ACP-EU 3692/04fin.),

| — | atsižvelgdama į Pasaulio sveikatos organizacijos 13 metų apimantį išsamų motinų, kūdikių ir mažų vaikų mitybos įgyvendinimo planą (2012–2025 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Pasaulio sveikatos organizacijos 13 metų apimantį išsamų motinų, kūdikių ir mažų vaikų mitybos įgyvendinimo planą (2012–2025 m.),

| — | atsižvelgdama į Afrikos regioninę mitybos strategiją (2005–2015 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Afrikos regioninę mitybos strategiją (2005–2015 m.),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013) 0141), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. kovo 12 d. Komisijos komunikatą „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ (COM(2013) 0141),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. birželio 8 d. Europos ir Afrikos parlamentų narių išdėstytą prašymą imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų kovojama su netinkama vaikų mityba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 8 d. Europos ir Afrikos parlamentų narių išdėstytą prašymą imtis aktyvesnių veiksmų, kad būtų kovojama su netinkama vaikų mityba,

| — | atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.717/14/fin.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Socialinių reikalų ir aplinkos komiteto pranešimą (ACP-EU/101.717/14/fin.),

| A. | kadangi netinkama mityba apima tiek persivalgymą, tiek neprievalgį ir turi tiesioginių neigiamų padarinių, susijusių su ligomis ir negalia, smegenų vystymusi, žinių įgijimu, įsidarbinimo perspektyvomis bei asmenų ir bendruomenių galimybėmis gauti pajamų; |
| --- | --- |

A.

kadangi netinkama mityba apima tiek persivalgymą, tiek neprievalgį ir turi tiesioginių neigiamų padarinių, susijusių su ligomis ir negalia, smegenų vystymusi, žinių įgijimu, įsidarbinimo perspektyvomis bei asmenų ir bendruomenių galimybėmis gauti pajamų;

| B. | kadangi, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) duomenimis, maždaug 2 mlrd. žmonių negauna pakankamai mikroelementų, pvz., vitaminų ir mineralų, o tai gali tapti netinkamos mitybos priežastimi; |
| --- | --- |

B.

kadangi, Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) duomenimis, maždaug 2 mlrd. žmonių negauna pakankamai mikroelementų, pvz., vitaminų ir mineralų, o tai gali tapti netinkamos mitybos priežastimi;

| C. | kadangi įtakos netinkamai mitybai turi daug svarbių veiksnių, kurie siejami su skurdu, nepakankamu apsirūpinimu maistu, blogos kokybės vandeniu, prastomis sanitarijos priemonėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, o visi šie veiksniai gali atsirasti dėl menkų gamtos išteklių, netinkamo valdymo, konfliktų, klimato kaitos, demografinio augimo, žalą vietos rinkoms darančių eksporto subsidijų, didelių ir nepastovių maisto kainų ir nepakankamų investicijų į maistą vietos vartojimui gaminančius šeimos ūkius ir kadangi Afrikos AKR šalyse būtent Sahelio gyventojams labiausiai gresia sausra, dykumėjimas, trūksta būtinojo išsilavinimo ir sveikatos priežiūros paslaugų, paplitusi izoliacija ir menkos ryšių priemonės; |
| --- | --- |

C.

kadangi įtakos netinkamai mitybai turi daug svarbių veiksnių, kurie siejami su skurdu, nepakankamu apsirūpinimu maistu, blogos kokybės vandeniu, prastomis sanitarijos priemonėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, o visi šie veiksniai gali atsirasti dėl menkų gamtos išteklių, netinkamo valdymo, konfliktų, klimato kaitos, demografinio augimo, žalą vietos rinkoms darančių eksporto subsidijų, didelių ir nepastovių maisto kainų ir nepakankamų investicijų į maistą vietos vartojimui gaminančius šeimos ūkius ir kadangi Afrikos AKR šalyse būtent Sahelio gyventojams labiausiai gresia sausra, dykumėjimas, trūksta būtinojo išsilavinimo ir sveikatos priežiūros paslaugų, paplitusi izoliacija ir menkos ryšių priemonės;

| D. | kadangi netinkama mityba lemia ne tik neprievalgį, bet ir nutukimą, o abu šie veiksniai neigiamai veikia sveikatą ir vystymąsi; kadangi Užsachario Afrikos šalyse labiausiai vyraujanti problema yra neprievalgis, nes trūksta maisto, o kituose AKR regionuose dėl skurdo nesveikas racionas lemia nutukimą ir tuo pat metu neprievalgį; |
| --- | --- |

D.

kadangi netinkama mityba lemia ne tik neprievalgį, bet ir nutukimą, o abu šie veiksniai neigiamai veikia sveikatą ir vystymąsi; kadangi Užsachario Afrikos šalyse labiausiai vyraujanti problema yra neprievalgis, nes trūksta maisto, o kituose AKR regionuose dėl skurdo nesveikas racionas lemia nutukimą ir tuo pat metu neprievalgį;

| E. | kadangi netinkama mityba ir jos neigiami padariniai labiau pažeidžia labiausiai į šalį visuomenėje nustumtas grupes, pvz., moteris, vaikus, pagyvenusius asmenis ir neįgaliuosius; |
| --- | --- |

E.

kadangi netinkama mityba ir jos neigiami padariniai labiau pažeidžia labiausiai į šalį visuomenėje nustumtas grupes, pvz., moteris, vaikus, pagyvenusius asmenis ir neįgaliuosius;

| F. | kadangi netinkamos mitybos priežastys ir padariniai yra daugiaaspekčiai ir jiems naikinti reikia daugiasektorinio, įtraukaus atsako, kuris trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais turi tapti platesnės teisės į maistą (jo buvimo, prieinamumo ir tinkamumo) užtikrinimo strategijos dalimi, kad būtų padidintas tiesioginės su mityba susijusios pagalbos mastas, daugiausia dėmesio skiriant nėščioms moterims bei dvejų metų neturintiems vaikams ir išplečiant mitybai poveikį darančių vystymosi politikos priemonių taikymo sritį; kadangi moterys yra itin pažeidžiama grupė, kurioje nuolatinis neprievalgis lemia iš kartos į kartą perduodamas mažo svorio ir maistinių medžiagų trūkumo problemas, o, padidėjus pajamoms, moterys atlieka labai svarbų vaidmenį gerinant šeimų, vadinasi, ir vaikų, mitybą; |
| --- | --- |

F.

kadangi netinkamos mitybos priežastys ir padariniai yra daugiaaspekčiai ir jiems naikinti reikia daugiasektorinio, įtraukaus atsako, kuris trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais turi tapti platesnės teisės į maistą (jo buvimo, prieinamumo ir tinkamumo) užtikrinimo strategijos dalimi, kad būtų padidintas tiesioginės su mityba susijusios pagalbos mastas, daugiausia dėmesio skiriant nėščioms moterims bei dvejų metų neturintiems vaikams ir išplečiant mitybai poveikį darančių vystymosi politikos priemonių taikymo sritį; kadangi moterys yra itin pažeidžiama grupė, kurioje nuolatinis neprievalgis lemia iš kartos į kartą perduodamas mažo svorio ir maistinių medžiagų trūkumo problemas, o, padidėjus pajamoms, moterys atlieka labai svarbų vaidmenį gerinant šeimų, vadinasi, ir vaikų, mitybą;

| G. | kadangi ilgą laiką gaunant nepakankamai maistinių medžiagų ir dažnai į organizmą patenkant infekcijoms gali sutrikti augimas, o pavėluotas motorinis ir pažintinis vystymasis dažniausiai yra nepataisomi procesai; kadangi maisto trūkumo laikotarpiai ir negydomos dažnai pasitaikančios ligos, pvz., viduriavimas ir plaučių uždegimas, gali sukelti išsekimą, gal net mirtį ir kadangi netinkamai besimaitinančios reprodukcinio amžiaus moterys bei mergaitės labiau rizikuoja pagimdyti mažesnius (ir svoriu, ir ūgiu) naujagimius; |
| --- | --- |

G.

kadangi ilgą laiką gaunant nepakankamai maistinių medžiagų ir dažnai į organizmą patenkant infekcijoms gali sutrikti augimas, o pavėluotas motorinis ir pažintinis vystymasis dažniausiai yra nepataisomi procesai; kadangi maisto trūkumo laikotarpiai ir negydomos dažnai pasitaikančios ligos, pvz., viduriavimas ir plaučių uždegimas, gali sukelti išsekimą, gal net mirtį ir kadangi netinkamai besimaitinančios reprodukcinio amžiaus moterys bei mergaitės labiau rizikuoja pagimdyti mažesnius (ir svoriu, ir ūgiu) naujagimius;

| H. | kadangi jaunesnių nei penkerių metų vaikų grupėje neprievalgis yra pagrindinė 45 % mirčių priežastis; |
| --- | --- |

H.

kadangi jaunesnių nei penkerių metų vaikų grupėje neprievalgis yra pagrindinė 45 % mirčių priežastis;

| I. | kadangi dėl mirtingumo ir sergamumo, susijusių su netinkama mityba, ekonomikoje tiesiogiai prarandamas žmogiškasis kapitalas ir produktyvumas, nes dėl neprievalgio ankstyvoje vaikystėje būna menkai išvystyti pažintiniai gebėjimai ir pasiekti menki mokymosi rezultatai; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl mirtingumo ir sergamumo, susijusių su netinkama mityba, ekonomikoje tiesiogiai prarandamas žmogiškasis kapitalas ir produktyvumas, nes dėl neprievalgio ankstyvoje vaikystėje būna menkai išvystyti pažintiniai gebėjimai ir pasiekti menki mokymosi rezultatai;

| J. | kadangi dėl neprievalgio ankstyvoje vaikystėje asmuo labiau rizikuoja vėlesniais gyvenimo etapais susirgti neužkrečiamosiomis ligomis, pvz., diabetu ir širdies bei kraujagyslių ligomis, ir dėl to gerokai padidėja sveikatos priežiūros išlaidos, kai šiai sistemai ir taip trūksta išteklių; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl neprievalgio ankstyvoje vaikystėje asmuo labiau rizikuoja vėlesniais gyvenimo etapais susirgti neužkrečiamosiomis ligomis, pvz., diabetu ir širdies bei kraujagyslių ligomis, ir dėl to gerokai padidėja sveikatos priežiūros išlaidos, kai šiai sistemai ir taip trūksta išteklių;

| K. | kadangi skaičiuojama, kad bendros ekonominės išlaidos dėl netinkamos mitybos siekia nuo 2–3 % bendrojo vidaus produkto iki net 16 % šalyse, kuriose ši problema aktualiausia; |
| --- | --- |

K.

kadangi skaičiuojama, kad bendros ekonominės išlaidos dėl netinkamos mitybos siekia nuo 2–3 % bendrojo vidaus produkto iki net 16 % šalyse, kuriose ši problema aktualiausia;

| L. | kadangi mitybos gerinimas yra būtina sąlyga siekiant panaikinti skurdą ir badą, sumažinti vaikų mirtingumą, pagerinti motinų sveikatą, kovoti su ligomis, suteikti moterims galių ir pasiekti, kad pradinis ugdymas taptų visuotinis; |
| --- | --- |

L.

kadangi mitybos gerinimas yra būtina sąlyga siekiant panaikinti skurdą ir badą, sumažinti vaikų mirtingumą, pagerinti motinų sveikatą, kovoti su ligomis, suteikti moterims galių ir pasiekti, kad pradinis ugdymas taptų visuotinis;

| M. | kadangi pasaulio mastu apie 165 mln. vaikų, ketvirtadalis visų pasaulio vaikų, kenčia nuo sutrikusio vystymosi, o 2,6 mln. jaunesnių nei penkerių metų vaikų kasmet miršta nuo neprievalgio – daugiau nei 90 % šių vaikų gyvena Afrikoje ir Azijoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi pasaulio mastu apie 165 mln. vaikų, ketvirtadalis visų pasaulio vaikų, kenčia nuo sutrikusio vystymosi, o 2,6 mln. jaunesnių nei penkerių metų vaikų kasmet miršta nuo neprievalgio – daugiau nei 90 % šių vaikų gyvena Afrikoje ir Azijoje;

| N. | kadangi manoma, jog svarbiausias laikotarpis siekiant užkirsti kelią neprievalgiui ir jo padariniams suaugusio asmens gyvenime yra pirmosios 1  000 vaiko gyvenimo dienų, įskaitant nėštumo laikotarpį, ir kadangi pirmuosius šešis mėnesius po gimimo turėtų būti maitinama tik krūtimi; |
| --- | --- |

N.

kadangi manoma, jog svarbiausias laikotarpis siekiant užkirsti kelią neprievalgiui ir jo padariniams suaugusio asmens gyvenime yra pirmosios 1  000 vaiko gyvenimo dienų, įskaitant nėštumo laikotarpį, ir kadangi pirmuosius šešis mėnesius po gimimo turėtų būti maitinama tik krūtimi;

| O. | kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija konstatavo, kad per XX a. amžių pasėlių įvairovė sumažėjo 75 % ir kad iki 2050 m. gali nunykti trečdalis esamos įvairovės; kadangi 90 % žmogaus suvartojamų kalorijų teikia tik 30 pasėlių rūšių, o daugiau nei pusę žmogaus suvartojamų kalorijų suteikia vos trys augalų rūšys (ryžiai, kviečiai ir kukurūzai); |
| --- | --- |

O.

kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija konstatavo, kad per XX a. amžių pasėlių įvairovė sumažėjo 75 % ir kad iki 2050 m. gali nunykti trečdalis esamos įvairovės; kadangi 90 % žmogaus suvartojamų kalorijų teikia tik 30 pasėlių rūšių, o daugiau nei pusę žmogaus suvartojamų kalorijų suteikia vos trys augalų rūšys (ryžiai, kviečiai ir kukurūzai);

| P. | kadangi privatusis sektorius, įskaitant pasaulines ir nacionalines maisto gamybos bendroves bei nedidelius subjektus, pvz., verslininkus, ūkininkus ir rinkos prekiautojus, turi esminių galimybių prisidėti prie daugelio suinteresuotųjų subjektų pastangų pagerinti mitybą; kadangi, nepaisant to, privačiojo sektoriaus pastangos turi būti platesnio pobūdžio kovos su netinkama mityba strategijų, grindžiamų teise į maistą, dalis ir turi būti atitinkamai reglamentuojamos; |
| --- | --- |

P.

kadangi privatusis sektorius, įskaitant pasaulines ir nacionalines maisto gamybos bendroves bei nedidelius subjektus, pvz., verslininkus, ūkininkus ir rinkos prekiautojus, turi esminių galimybių prisidėti prie daugelio suinteresuotųjų subjektų pastangų pagerinti mitybą; kadangi, nepaisant to, privačiojo sektoriaus pastangos turi būti platesnio pobūdžio kovos su netinkama mityba strategijų, grindžiamų teise į maistą, dalis ir turi būti atitinkamai reglamentuojamos;

| Q. | kadangi aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo tikslus galima pasiekti sukūrus tvarias vietos, regionines ir paregionių žemės ūkio ir maisto sistemas, grindžiamas šeimos ūkio modeliu, pagal kurį užtikrinamas gamybos priemonių (žemės, įrankių, kreditų ir kt.) prieinamumas ir kuris veikia vietoje nedideliu mastu, yra įvairus ir orientuotas pirmiausia į vietos bendruomenes; |
| --- | --- |

Q.

kadangi aprūpinimo maistu ir mitybos saugumo tikslus galima pasiekti sukūrus tvarias vietos, regionines ir paregionių žemės ūkio ir maisto sistemas, grindžiamas šeimos ūkio modeliu, pagal kurį užtikrinamas gamybos priemonių (žemės, įrankių, kreditų ir kt.) prieinamumas ir kuris veikia vietoje nedideliu mastu, yra įvairus ir orientuotas pirmiausia į vietos bendruomenes;

| R. | kadangi vis labiau pripažįstama, kad didžioji netinkamos mitybos našta tenka vidutiniškai ir nuolat dėl šios priežasties nusilpusiems asmenims, dabar daugiau dėmesio imama skirti ne vien gydymui, bet ir prevencijai; |
| --- | --- |

R.

kadangi vis labiau pripažįstama, kad didžioji netinkamos mitybos našta tenka vidutiniškai ir nuolat dėl šios priežasties nusilpusiems asmenims, dabar daugiau dėmesio imama skirti ne vien gydymui, bet ir prevencijai;

| S. | kadangi mitybai svarbios intervencijos ir žemės ūkio, socialinio saugumo tinklų, vystymosi ankstyvoje vaikystėje ir švietimo programos teikia didžiulių galimybių didinti su mityba susijusios paramos mastą ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

S.

kadangi mitybai svarbios intervencijos ir žemės ūkio, socialinio saugumo tinklų, vystymosi ankstyvoje vaikystėje ir švietimo programos teikia didžiulių galimybių didinti su mityba susijusios paramos mastą ir veiksmingumą;

| T. | kadangi daugelis besivystančių šalių pernelyg priklausomos nuo laukinėje gamtoje sugauto laimikio proteinų išteklių (laukinių gyvūnų mėsa), kurie yra netvarūs, nedeklaruojami ir jų mažėja, artimoje ateityje proteinų racione gali nelikti, o tada mityba bus dar netinkamesnė; |
| --- | --- |

T.

kadangi daugelis besivystančių šalių pernelyg priklausomos nuo laukinėje gamtoje sugauto laimikio proteinų išteklių (laukinių gyvūnų mėsa), kurie yra netvarūs, nedeklaruojami ir jų mažėja, artimoje ateityje proteinų racione gali nelikti, o tada mityba bus dar netinkamesnė;

| U. | kadangi didelę naštą patiriančios AKR šalys kartu su paramos teikėjais, daugiašalėmis organizacijomis ir privačiuoju sektoriumi privalo didinti asignavimus mitybai skirtoms ir mitybai svarbioms programoms; |
| --- | --- |

U.

kadangi didelę naštą patiriančios AKR šalys kartu su paramos teikėjais, daugiašalėmis organizacijomis ir privačiuoju sektoriumi privalo didinti asignavimus mitybai skirtoms ir mitybai svarbioms programoms;

| V. | kadangi, kovojant su netinkama mityba, itin svarbu įtraukti šeimas ir vietos bendruomenes, kad iniciatyvos pasiektų net ir atokiausias vietoves, kuriose valstybinės sistemos yra silpnos arba neveikia; |
| --- | --- |

V.

kadangi, kovojant su netinkama mityba, itin svarbu įtraukti šeimas ir vietos bendruomenes, kad iniciatyvos pasiektų net ir atokiausias vietoves, kuriose valstybinės sistemos yra silpnos arba neveikia;

| W. | kadangi kartu su šiomis itin svarbiomis investicijomis į visuomenės sveikatą turi būti vykdomos atitinkamos maisto sistemų reformos ir turi būti imamasi suderintų visuotinių veiksmų pasaulinei maisto sistemai sureguliuoti, kuriems vadovautų vyriausybės, tačiau būtų įtraukiami ir svarbūs veikėjai, pvz., privatusis sektorius, pilietinė visuomenė ir bendruomenės; |
| --- | --- |

W.

kadangi kartu su šiomis itin svarbiomis investicijomis į visuomenės sveikatą turi būti vykdomos atitinkamos maisto sistemų reformos ir turi būti imamasi suderintų visuotinių veiksmų pasaulinei maisto sistemai sureguliuoti, kuriems vadovautų vyriausybės, tačiau būtų įtraukiami ir svarbūs veikėjai, pvz., privatusis sektorius, pilietinė visuomenė ir bendruomenės;

| X. | kadangi ganyklinė gyvulininkystė sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose viename hektare pagamintos mėsos ir kalorijų požiūriu yra našesnė už sėsliąją gyvulininkystę ir kadangi dėl to ja užsiimant lengviau išmaitinti bendruomenes, didinti aprūpinimą maistu, mitybos saugumą bei atsparumą; kadangi ganyklinės gyvulininkystės ūkininkai dėl savo judumo, taigi ir atitinkamo gebėjimo lengviau, negu tai gali padaryti sėsliosios gyvulininkystės ūkininkai, prisitaikyti prie klimato kaitos gali padidinti aprūpinimą maistu; |
| --- | --- |

X.

kadangi ganyklinė gyvulininkystė sausringosiose ir pusiau sausringosiose zonose viename hektare pagamintos mėsos ir kalorijų požiūriu yra našesnė už sėsliąją gyvulininkystę ir kadangi dėl to ja užsiimant lengviau išmaitinti bendruomenes, didinti aprūpinimą maistu, mitybos saugumą bei atsparumą; kadangi ganyklinės gyvulininkystės ūkininkai dėl savo judumo, taigi ir atitinkamo gebėjimo lengviau, negu tai gali padaryti sėsliosios gyvulininkystės ūkininkai, prisitaikyti prie klimato kaitos gali padidinti aprūpinimą maistu;

| Y. | kadangi 50 iš 79 AKR šalių yra pakrantės valstybės ir daugiau nei 60 iš jų į regionines ir tarptautines rinkas eksportuoja žuvis bei žuvininkystės produktus; |
| --- | --- |

Y.

kadangi 50 iš 79 AKR šalių yra pakrantės valstybės ir daugiau nei 60 iš jų į regionines ir tarptautines rinkas eksportuoja žuvis bei žuvininkystės produktus;

| Z. | kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo politika ir bendra žuvininkystės politika turi būti nuoseklios, viena kitą papildančios ir tinkamai koordinuojamos, |
| --- | --- |

Z.

kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo politika ir bendra žuvininkystės politika turi būti nuoseklios, viena kitą papildančios ir tinkamai koordinuojamos,

| 1. | primygtinai ragina AKR šalis savo metiniuose nacionaliniuose biudžetuose numatyti konkrečią, gerai finansuojamą biudžeto išlaidų kategoriją su mityba susijusioms intervencijoms, skirtoms visiems žmonėms, įskaitant labiausiai į šalį nustumtus asmenis, pvz., moteris, vaikus, pagyvenusius asmenis ir neįgaliuosius; |
| --- | --- |

1.

primygtinai ragina AKR šalis savo metiniuose nacionaliniuose biudžetuose numatyti konkrečią, gerai finansuojamą biudžeto išlaidų kategoriją su mityba susijusioms intervencijoms, skirtoms visiems žmonėms, įskaitant labiausiai į šalį nustumtus asmenis, pvz., moteris, vaikus, pagyvenusius asmenis ir neįgaliuosius;

| 2. | ragina ES įvykdyti savo įsipareigojimą remti šalis partneres iki 2015 m. septyniais milijonais sumažinant jaunesnių nei penkerių metų sutrikusio vystymosi vaikų skaičių, remti pirminę sveikatos priežiūrą ir imtis poreikiais grindžiamų veiksmų maisto krizių laikotarpiams palengvinti, kad būtų kovojama su išsekimu, o kai nurodyta – kartu taikyti išsekimo ir sutrikusio vystymosi mažinimo strategijas; |
| --- | --- |

2.

ragina ES įvykdyti savo įsipareigojimą remti šalis partneres iki 2015 m. septyniais milijonais sumažinant jaunesnių nei penkerių metų sutrikusio vystymosi vaikų skaičių, remti pirminę sveikatos priežiūrą ir imtis poreikiais grindžiamų veiksmų maisto krizių laikotarpiams palengvinti, kad būtų kovojama su išsekimu, o kai nurodyta – kartu taikyti išsekimo ir sutrikusio vystymosi mažinimo strategijas;

| 3. | ragina daugiau investuoti į pasitvirtinusias koreguojamos apimties intervencijas, kuriomis galima pagerinti ir papildyti gyvybiškai svarbių maistinių medžiagų trūkstamus racionus; tai galima padaryti remiantis esamomis programomis, jas atnaujinant ir įsipareigojant skirti naujų išteklių, kad būtų parengtos programos ten, kur jų dar nėra, taip pat daugiau dėmesio skiriant tokioms pagalbos priemonėms kaip pagrindinių maisto produktų ir prieskonių papildymas pridedant mikroelementų; |
| --- | --- |

3.

ragina daugiau investuoti į pasitvirtinusias koreguojamos apimties intervencijas, kuriomis galima pagerinti ir papildyti gyvybiškai svarbių maistinių medžiagų trūkstamus racionus; tai galima padaryti remiantis esamomis programomis, jas atnaujinant ir įsipareigojant skirti naujų išteklių, kad būtų parengtos programos ten, kur jų dar nėra, taip pat daugiau dėmesio skiriant tokioms pagalbos priemonėms kaip pagrindinių maisto produktų ir prieskonių papildymas pridedant mikroelementų;

| 4. | primygtinai ragina AKR šalis kovą su netinkama mityba integruoti į visas atitinkamas vystymosi politikos sritis, pirmiausia į žemės ūkio ir pirminės sveikatos priežiūros programas, taikant visapusiškesnę koncepciją, kurioje daugiau dėmesio skiriama teisei į maistą, ir kartu užtikrinant, kad į šias politikos kryptis ir programas būtų įtraukti labiausiai į šoną nustumti asmenys, pvz., moterys, vaikai, pagyvenę asmenys ir neįgalieji, taip pat ragina patikrinti, ar kitos politikos sritys atitinka mitybos tikslus; |
| --- | --- |

4.

primygtinai ragina AKR šalis kovą su netinkama mityba integruoti į visas atitinkamas vystymosi politikos sritis, pirmiausia į žemės ūkio ir pirminės sveikatos priežiūros programas, taikant visapusiškesnę koncepciją, kurioje daugiau dėmesio skiriama teisei į maistą, ir kartu užtikrinant, kad į šias politikos kryptis ir programas būtų įtraukti labiausiai į šoną nustumti asmenys, pvz., moterys, vaikai, pagyvenę asmenys ir neįgalieji, taip pat ragina patikrinti, ar kitos politikos sritys atitinka mitybos tikslus;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose šalyse neprievalgio, netinkamos mitybos ir geriamojo vandens prieinamumo problemos yra glaudžiai susijusios, ir ragina vyriausybes, tarptautinę bendruomenę toliau dėti pastangas užtikrinti, kad žmonės geriamojo vandens turėtų tiek miesto, tiek kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose šalyse neprievalgio, netinkamos mitybos ir geriamojo vandens prieinamumo problemos yra glaudžiai susijusios, ir ragina vyriausybes, tarptautinę bendruomenę toliau dėti pastangas užtikrinti, kad žmonės geriamojo vandens turėtų tiek miesto, tiek kaimo vietovėse;

| 6. | primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ginti principą „iš apačios į viršų“ ir skatinti vietos ekonomiką bei prekybą, padedančią išsilaikyti vietos gamintojams; pabrėžia, jog tarptautinės prekybos taisyklėmis turi būti suteikiama galimybė taikyti politikos priemones, kurios padėtų užtikrinti pragyvenimą ir darbo vietas ten, kur žmonės gyvena, ir užtikrinti, kad konkrečioje vietovėje visada būtų maisto; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę ginti principą „iš apačios į viršų“ ir skatinti vietos ekonomiką bei prekybą, padedančią išsilaikyti vietos gamintojams; pabrėžia, jog tarptautinės prekybos taisyklėmis turi būti suteikiama galimybė taikyti politikos priemones, kurios padėtų užtikrinti pragyvenimą ir darbo vietas ten, kur žmonės gyvena, ir užtikrinti, kad konkrečioje vietovėje visada būtų maisto;

| 7. | ragina Europos Komisiją, padedant AKR šalims, įgyvendinti 2013 m. kovo mėn. komunikate „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ išdėstytą įsipareigojimą iki 2025 m. bent 10 % sumažinti jaunesnių negu penkerių metų sutrikusio vystymosi vaikų skaičių ir išspręsti itin svarbų netinkamos mitybos, kaip sunkaus ūmaus sutrikimo, klausimą; |
| --- | --- |

7.

ragina Europos Komisiją, padedant AKR šalims, įgyvendinti 2013 m. kovo mėn. komunikate „Išorinės pagalbos priemonės motinų ir vaikų mitybai gerinti. ES politikos programa“ išdėstytą įsipareigojimą iki 2025 m. bent 10 % sumažinti jaunesnių negu penkerių metų sutrikusio vystymosi vaikų skaičių ir išspręsti itin svarbų netinkamos mitybos, kaip sunkaus ūmaus sutrikimo, klausimą;

| 8. | pabrėžia, jog nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis reikalingas vadovavimas, įsipareigojimai ir atskaitomybė, kad būtų galima skirti lėšų ir skatinti investicijas, kuriomis AKR šalyse būtų nuosekliai sprendžiamos ilgalaikės mitybos problemos; visiškai pritaria JT Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto (angl. CFS) vaidmeniui tobulinant pasaulinės maisto sistemos koordinavimą ir valdymą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, jog nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis reikalingas vadovavimas, įsipareigojimai ir atskaitomybė, kad būtų galima skirti lėšų ir skatinti investicijas, kuriomis AKR šalyse būtų nuosekliai sprendžiamos ilgalaikės mitybos problemos; visiškai pritaria JT Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto (angl. CFS) vaidmeniui tobulinant pasaulinės maisto sistemos koordinavimą ir valdymą;

| 9. | atkreipia dėmesį į AKR šalių prisiimtą įsipareigojimą 10 % savo vidaus biudžeto išlaidų skirti ūkininkavimui plėtoti ir šiuo klausimu primygtinai ragina jas pirmenybę teikti šeimos ūkiams, gaminantiems maistą vietos vartojimui, kad gyventojams būtų užtikrintas tvarus aprūpinimas maistu; |
| --- | --- |

9.

atkreipia dėmesį į AKR šalių prisiimtą įsipareigojimą 10 % savo vidaus biudžeto išlaidų skirti ūkininkavimui plėtoti ir šiuo klausimu primygtinai ragina jas pirmenybę teikti šeimos ūkiams, gaminantiems maistą vietos vartojimui, kad gyventojams būtų užtikrintas tvarus aprūpinimas maistu;

| 10. | pabrėžia, kad netinkamos mitybos problemą reikia spręsti koordinuotai pasauliniu politiniu lygmeniu; rekomenduoja AKR šalims į savo žemės ūkio, sveikatos priežiūros, švietimo, ekonomikos ir socialinės paramos politikos kryptis įtraukti konkrečius mitybos tikslus; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad netinkamos mitybos problemą reikia spręsti koordinuotai pasauliniu politiniu lygmeniu; rekomenduoja AKR šalims į savo žemės ūkio, sveikatos priežiūros, švietimo, ekonomikos ir socialinės paramos politikos kryptis įtraukti konkrečius mitybos tikslus;

| 11. | pabrėžia, kad reikalingos skaidrios privalomos teisinės ir administracinės priemonės, kuriomis būtų reglamentuojama AKR šalių maisto pramonės atsakomybė už mitybai svarbių produktų tiekimą, už teise į maistą grindžiamo požiūrio ir esminių šio požiūrio principų laikymąsi; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad reikalingos skaidrios privalomos teisinės ir administracinės priemonės, kuriomis būtų reglamentuojama AKR šalių maisto pramonės atsakomybė už mitybai svarbių produktų tiekimą, už teise į maistą grindžiamo požiūrio ir esminių šio požiūrio principų laikymąsi;

| 12. | pabrėžia, kad privatusis sektorius gali atlikti labai svarbų vaidmenį gerinant viešųjų investicijų kokybę ir kad investicijos į Afrikos žemės ūkį turėtų būti grindžiamos savarankiška galimybe apsirūpinti maistu; reiškia susirūpinimą, kad žemės grobimas ir didieji žemės ūkio ir maisto pramonės subjektai gali kelti grėsmę vietos gyventojams ir gamybai, nes šie subjektai per trumpą laiką gali nualinti žemę, kuri vėliau bus apleista, suardyti natūralų gamybos ciklą ir išstumti vietos gyventojus priverčiant juos palikti savo pasėlius; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad privatusis sektorius gali atlikti labai svarbų vaidmenį gerinant viešųjų investicijų kokybę ir kad investicijos į Afrikos žemės ūkį turėtų būti grindžiamos savarankiška galimybe apsirūpinti maistu; reiškia susirūpinimą, kad žemės grobimas ir didieji žemės ūkio ir maisto pramonės subjektai gali kelti grėsmę vietos gyventojams ir gamybai, nes šie subjektai per trumpą laiką gali nualinti žemę, kuri vėliau bus apleista, suardyti natūralų gamybos ciklą ir išstumti vietos gyventojus priverčiant juos palikti savo pasėlius;

| 13. | ragina AKR šalis steigti arba stiprinti nacionalines mokslo, technologijų ir inovacijų agentūras, kad šios turėtų pajėgumų populiarinti mitybos rezultatų stebėsenos technologijas bei praktines žinias, taip įtaką mitybai darančias pagalbos priemones rengiantiems politikos formuotojams suteikdamos įrodomosios informacijos; |
| --- | --- |

13.

ragina AKR šalis steigti arba stiprinti nacionalines mokslo, technologijų ir inovacijų agentūras, kad šios turėtų pajėgumų populiarinti mitybos rezultatų stebėsenos technologijas bei praktines žinias, taip įtaką mitybai darančias pagalbos priemones rengiantiems politikos formuotojams suteikdamos įrodomosios informacijos;

| 14. | ragina AKR šalis kurti arba stiprinti skaidrias, prieinamas, viešai skelbiamas informacijos apie netinkamos mitybos poveikį, jos padarinių panaikinimą sistemas ir sudaryti geresnes sąlygas priimti sprendimus geresniems mitybos rezultatams pasiekti atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas; ragina AKR šalis sudaryti sąlygas sveikai maitintis, skatinti tokią mitybą ir kad geros kokybės maisto būtų galima gauti pakankamai; ragina remti mitybos įvairovę ir stiprinti vietos maisto tiekimo sistemas; |
| --- | --- |

14.

ragina AKR šalis kurti arba stiprinti skaidrias, prieinamas, viešai skelbiamas informacijos apie netinkamos mitybos poveikį, jos padarinių panaikinimą sistemas ir sudaryti geresnes sąlygas priimti sprendimus geresniems mitybos rezultatams pasiekti atsižvelgiant į Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas; ragina AKR šalis sudaryti sąlygas sveikai maitintis, skatinti tokią mitybą ir kad geros kokybės maisto būtų galima gauti pakankamai; ragina remti mitybos įvairovę ir stiprinti vietos maisto tiekimo sistemas;

| 15. | ragina Europos Komisiją ir AKR šalis imtis konkrečių priemonių, kad būtų sprendžiamas netinkamos mitybos, kaip sunkaus ūmaus sutrikimo, klausimas, ragina pripažinti jį vystymosi prioritetu, o ne tik humanitarine problema; |
| --- | --- |

15.

ragina Europos Komisiją ir AKR šalis imtis konkrečių priemonių, kad būtų sprendžiamas netinkamos mitybos, kaip sunkaus ūmaus sutrikimo, klausimas, ragina pripažinti jį vystymosi prioritetu, o ne tik humanitarine problema;

| 16. | pirmiausia ragina neprievalgio kamuojamas AKR šalis imtis įrodymais pagrįstų į mitybą orientuotų pagalbos priemonių laikotarpiu iki nėštumo ir paauglystėje; |
| --- | --- |

16.

pirmiausia ragina neprievalgio kamuojamas AKR šalis imtis įrodymais pagrįstų į mitybą orientuotų pagalbos priemonių laikotarpiu iki nėštumo ir paauglystėje;

| 17. | pabrėžia, kad ateinančius dešimtmečius AKR šalys susidurs su dideliu gyventojų skaičiaus augimu, kuris gali teikti galimybių, tačiau gali būti ir našta, jeigu nieko nebus daroma vaikų vystymuisi ir lavinimui pagerinti ir kovojant su netinkama mityba, kaip sunkiu ūmiu sutrikimu, nuo kurio pirmiausia nukenčia vaikai; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad ateinančius dešimtmečius AKR šalys susidurs su dideliu gyventojų skaičiaus augimu, kuris gali teikti galimybių, tačiau gali būti ir našta, jeigu nieko nebus daroma vaikų vystymuisi ir lavinimui pagerinti ir kovojant su netinkama mityba, kaip sunkiu ūmiu sutrikimu, nuo kurio pirmiausia nukenčia vaikai;

| 18. | ragina plėtoti vyriausybių, paramos teikėjų, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės, ypač ūkininkų organizacijų, partnerystę, kad bendruomenių ir nacionaliniu lygmenimis būtų padidintas mitybai skirtų intervencijų mastas, pirmiausia pasitelkiant Mitybos gerinimo judėjimą (angl. SUN) ir jo sistemas, kad būtų lengviau imtis veiksmų, juos remti ir koordinuoti; |
| --- | --- |

18.

ragina plėtoti vyriausybių, paramos teikėjų, privačiojo sektoriaus ir pilietinės visuomenės, ypač ūkininkų organizacijų, partnerystę, kad bendruomenių ir nacionaliniu lygmenimis būtų padidintas mitybai skirtų intervencijų mastas, pirmiausia pasitelkiant Mitybos gerinimo judėjimą (angl. SUN) ir jo sistemas, kad būtų lengviau imtis veiksmų, juos remti ir koordinuoti;

| 19. | primena, kaip svarbu apginti visas esamas teises į žemę, kad būtų stiprinamas šeimos žemės ūkis, ir priešintis išorės bendrovių vykdomam žemės grobimui, dar labiau trukdančiam apsirūpinti maistu; |
| --- | --- |

19.

primena, kaip svarbu apginti visas esamas teises į žemę, kad būtų stiprinamas šeimos žemės ūkis, ir priešintis išorės bendrovių vykdomam žemės grobimui, dar labiau trukdančiam apsirūpinti maistu;

| 20. | ragina AKR šalis į sprendimų dėl nacionalinio ir tarptautinio atsako į nacionalines ir pasaulines aprūpinimo maistu ir mitybos problemas priėmimo procesą įtraukti moteris bei neįgaliuosius, taip pat ragina AKR šalis į mitybos politikos kryptis integruoti lyčių aspektą, suteikti moterims geresnių išteklių, švietimo ir socialinių paslaugų prieinamumo garantijų; |
| --- | --- |

20.

ragina AKR šalis į sprendimų dėl nacionalinio ir tarptautinio atsako į nacionalines ir pasaulines aprūpinimo maistu ir mitybos problemas priėmimo procesą įtraukti moteris bei neįgaliuosius, taip pat ragina AKR šalis į mitybos politikos kryptis integruoti lyčių aspektą, suteikti moterims geresnių išteklių, švietimo ir socialinių paslaugų prieinamumo garantijų;

| 21. | ragina AKR šalis ir paramos teikėjus pripažinti, koks svarbus kartų solidarumas siekiant įveikti badą ir itin didelį skurdą; pabrėžia, koks svarbus nemokamas moterų, kaip globėjų, darbas ir itin reikšmingas jų vaidmuo visų mitybai skirtų intervencijų srityje; |
| --- | --- |

21.

ragina AKR šalis ir paramos teikėjus pripažinti, koks svarbus kartų solidarumas siekiant įveikti badą ir itin didelį skurdą; pabrėžia, koks svarbus nemokamas moterų, kaip globėjų, darbas ir itin reikšmingas jų vaidmuo visų mitybai skirtų intervencijų srityje;

| 22. | ragina AKR šalis priimti bei įgyvendinti motinystės ir tėvystės apsaugos teisės aktus ir su jais susijusias priemones, kad moterys ir vyrai galėtų atlikti globėjų vaidmenį, pasirūpindami savo vaikų mitybos poreikiais, ir apsaugotų savo pačių sveikatą, tačiau kartu būtų užtikrintas jų darbo vietų saugumas; |
| --- | --- |

22.

ragina AKR šalis priimti bei įgyvendinti motinystės ir tėvystės apsaugos teisės aktus ir su jais susijusias priemones, kad moterys ir vyrai galėtų atlikti globėjų vaidmenį, pasirūpindami savo vaikų mitybos poreikiais, ir apsaugotų savo pačių sveikatą, tačiau kartu būtų užtikrintas jų darbo vietų saugumas;

| 23. | primygtinai ragina vystymosi partnerius, įskaitant ES, suteikti AKR šalims techninę pagalbą, kad jos galėtų geriau parengti savo nacionalinius daugiasektorinius mitybos planus ir programas, daug dėmesio skirdamos žmogiškųjų išteklių sveikatos srities gebėjimams ugdyti; |
| --- | --- |

23.

primygtinai ragina vystymosi partnerius, įskaitant ES, suteikti AKR šalims techninę pagalbą, kad jos galėtų geriau parengti savo nacionalinius daugiasektorinius mitybos planus ir programas, daug dėmesio skirdamos žmogiškųjų išteklių sveikatos srities gebėjimams ugdyti;

| 24. | ragina ES humanitarinės pagalbos operacijas glaudžiau susieti su vystymosi politikos priemonėmis, kurios padeda naikinti struktūrines netinkamos mitybos priežastis ir užtikrinti, kad būtų atliekami žemės ūkio plėtros projektų poveikio mitybai vertinimai; |
| --- | --- |

24.

ragina ES humanitarinės pagalbos operacijas glaudžiau susieti su vystymosi politikos priemonėmis, kurios padeda naikinti struktūrines netinkamos mitybos priežastis ir užtikrinti, kad būtų atliekami žemės ūkio plėtros projektų poveikio mitybai vertinimai;

| 25. | ragina AKR šalis parengti ir įgyvendinti arba sustiprinti visapusiškas, įtraukias nacionalinių subjektų atsakomybei priklausančias socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemas, kuriose daug dėmesio būtų skiriama aprūpinimui maistu ir mitybai, būtų užtikrinamas aktyvus ir įtraukus daugelio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir būtų gerinamos galimybės gauti jų paslaugų ir finansiškai prieinamų maistingų maisto produktų, taip pat vandens ir sanitarijos priemonių; |
| --- | --- |

25.

ragina AKR šalis parengti ir įgyvendinti arba sustiprinti visapusiškas, įtraukias nacionalinių subjektų atsakomybei priklausančias socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sistemas, kuriose daug dėmesio būtų skiriama aprūpinimui maistu ir mitybai, būtų užtikrinamas aktyvus ir įtraukus daugelio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas ir būtų gerinamos galimybės gauti jų paslaugų ir finansiškai prieinamų maistingų maisto produktų, taip pat vandens ir sanitarijos priemonių;

| 26. | ragina AKR šalis ir ES valstybes nares į žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir su mityba susijusias programas, reagavimo į nelaimes priemones, strategijas ir politikos kryptis nuo pat jų sukūrimo iki įgyvendinimo kaip konkretų tikslą ir tikėtiną rezultatą įtraukti moterų, paauglių merginų, kūdikių, vaikų, pagyvenusių asmenų ir neįgaliųjų mitybos būklės gerinimą, atsižvelgiant į paslėptą badą ir mikroelementų trūkumą, taip pat skatinti maitinimą krūtimi, tinkamą papildomą maitinimą ir suteikti galimybę pasinaudoti parazitų naikinimo bei terapinio maitinimo intervencinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

26.

ragina AKR šalis ir ES valstybes nares į žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir su mityba susijusias programas, reagavimo į nelaimes priemones, strategijas ir politikos kryptis nuo pat jų sukūrimo iki įgyvendinimo kaip konkretų tikslą ir tikėtiną rezultatą įtraukti moterų, paauglių merginų, kūdikių, vaikų, pagyvenusių asmenų ir neįgaliųjų mitybos būklės gerinimą, atsižvelgiant į paslėptą badą ir mikroelementų trūkumą, taip pat skatinti maitinimą krūtimi, tinkamą papildomą maitinimą ir suteikti galimybę pasinaudoti parazitų naikinimo bei terapinio maitinimo intervencinėmis priemonėmis;

| 27. | pabrėžia, kad atskirai reikėtų atkreipti dėmesį į mažas, besivystančias salų valstybes, kurių geografinė padėtis, klimatas, kultūra ir ekonominis išsivystymas labai skirtingi, tačiau jos visos, siekdamos tvaraus vystymosi, susiduria su tokiais pat sunkumais; pažymi, kad nors šiose salose neprievalgį patiriančių žmonių procentinė dalis mažėja, tinkama mityba tebėra perdirbto maisto vartojimo ir priklausomybės nuo jo problema, lemianti tai, kad daugiau žmonių yra nutukę, serga širdies ligomis ir diabetu; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad atskirai reikėtų atkreipti dėmesį į mažas, besivystančias salų valstybes, kurių geografinė padėtis, klimatas, kultūra ir ekonominis išsivystymas labai skirtingi, tačiau jos visos, siekdamos tvaraus vystymosi, susiduria su tokiais pat sunkumais; pažymi, kad nors šiose salose neprievalgį patiriančių žmonių procentinė dalis mažėja, tinkama mityba tebėra perdirbto maisto vartojimo ir priklausomybės nuo jo problema, lemianti tai, kad daugiau žmonių yra nutukę, serga širdies ligomis ir diabetu;

| 28. | pabrėžia, kad turi būti ne tik stengiamasi kovoti su netinkama mityba, bet ir taikomos prevencijos bei gydymo strategijos, kartu apimančios ankstyvą pagrindinių mirtinų ligų gydymą, parengtų naudoti papildomo maisto produktų platinimą ir plačiau paplitusias vakcinacijos programas; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad turi būti ne tik stengiamasi kovoti su netinkama mityba, bet ir taikomos prevencijos bei gydymo strategijos, kartu apimančios ankstyvą pagrindinių mirtinų ligų gydymą, parengtų naudoti papildomo maisto produktų platinimą ir plačiau paplitusias vakcinacijos programas;

| 29. | ragina AKR šalis, ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad Visuotinė vystymosi po 2015 m. programa apimtų plataus užmojo kovos su netinkama mityba tikslus; atsižvelgdama į tai, jog mityba labai svarbi kitiems vystymosi tikslams, ragina minėtus veikėjus stengtis, kad mityba, remiantis patirtimi, iki šiol įgyta siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač 1-ojo tikslo, būtų integruota į kitus aktualius tikslus; |
| --- | --- |

29.

ragina AKR šalis, ES valstybes nares ir tarptautinę bendruomenę užtikrinti, kad Visuotinė vystymosi po 2015 m. programa apimtų plataus užmojo kovos su netinkama mityba tikslus; atsižvelgdama į tai, jog mityba labai svarbi kitiems vystymosi tikslams, ragina minėtus veikėjus stengtis, kad mityba, remiantis patirtimi, iki šiol įgyta siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ypač 1-ojo tikslo, būtų integruota į kitus aktualius tikslus;

| 30. | ragina Europos Komisiją parodoje „Expo 2015“ dalyvausiančias ES valstybes nares įtraukti į bendrą iniciatyvą tema „Pamaitinti planetą. Energija gyvybei“, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įsipareigojimų ir privalomų kovos su badu bei neprievalgiu tikslų ir kad kartu būtų įgyvendinamos įvairios strategijos žemės ūkio, vystomojo bendradarbiavimo ir kitose srityse; |
| --- | --- |

30.

ragina Europos Komisiją parodoje „Expo 2015“ dalyvausiančias ES valstybes nares įtraukti į bendrą iniciatyvą tema „Pamaitinti planetą. Energija gyvybei“, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi įsipareigojimų ir privalomų kovos su badu bei neprievalgiu tikslų ir kad kartu būtų įgyvendinamos įvairios strategijos žemės ūkio, vystomojo bendradarbiavimo ir kitose srityse;

| 31. | ragina AKR šalių vyriausybes ir ES bendradarbiauti planuojant žemės ūkį, įskaitant laukinėje gamtoje sugauto laimikio proteinų išteklius, taip pat aprūpinimą maistu, su mityba susijusias programas ir reagavimo į nelaimes priemones, strategijas bei politikos priemones nuo pat jų sukūrimo iki įgyvendinimo; |
| --- | --- |

31.

ragina AKR šalių vyriausybes ir ES bendradarbiauti planuojant žemės ūkį, įskaitant laukinėje gamtoje sugauto laimikio proteinų išteklius, taip pat aprūpinimą maistu, su mityba susijusias programas ir reagavimo į nelaimes priemones, strategijas bei politikos priemones nuo pat jų sukūrimo iki įgyvendinimo;

| 32. | ragina ES iš savo paramos vystymuisi biudžeto suteikti specialią paramą Atlanto ir Ramiajame vandenynuose esančioms AKR šalims, kurios beveik visiškai priklauso nuo žvejybos tiek pajamų, tiek apsirūpinimo proteinais, reikalingais jų ir ypač jų vaikų sveikatai pagerinti, požiūriu; |
| --- | --- |

32.

ragina ES iš savo paramos vystymuisi biudžeto suteikti specialią paramą Atlanto ir Ramiajame vandenynuose esančioms AKR šalims, kurios beveik visiškai priklauso nuo žvejybos tiek pajamų, tiek apsirūpinimo proteinais, reikalingais jų ir ypač jų vaikų sveikatai pagerinti, požiūriu;

| 33. | ragina AKR šalis ir ES vienareikšmiškai pripažinti, kad žvejyba gali padėti išspręsti netinkamos mitybos problemą, ji padeda užkirsti kelią badui AKR šalyse; |
| --- | --- |

33.

ragina AKR šalis ir ES vienareikšmiškai pripažinti, kad žvejyba gali padėti išspręsti netinkamos mitybos problemą, ji padeda užkirsti kelią badui AKR šalyse;

| 34. | ragina AKR šalių grupės pakrantės valstybes atmesti į tarptautinius žvejybos susitarimus mėginamas įtraukti sąlygas, kuriomis AKR šalių gyventojams atimama teisė naudotis vietos žuvų ištekliais kaip priemone netinkamos mitybos problemai spręsti; |
| --- | --- |

34.

ragina AKR šalių grupės pakrantės valstybes atmesti į tarptautinius žvejybos susitarimus mėginamas įtraukti sąlygas, kuriomis AKR šalių gyventojams atimama teisė naudotis vietos žuvų ištekliais kaip priemone netinkamos mitybos problemai spręsti;

| 35. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir JT žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

35.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir JT žmogaus teisių tarybai.

REZOLIUCIJA (27)

dėl Ebolos viruso protrūkio

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 18 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2177(2014) dėl taikos ir saugumo Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 18 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2177(2014) dėl taikos ir saugumo Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sprendimą pirmą kartą sukurti JT nepaprastąją sveikatos reikalų misiją – JT reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misiją (angl. UNMEER), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sprendimą pirmą kartą sukurti JT nepaprastąją sveikatos reikalų misiją – JT reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misiją (angl. UNMEER),

| — | atsižvelgdama į visos Jungtinių Tautų sistemos koordinuojamąjį posėdį, 2014 m. rugpjūčio 13 d. JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sušauktą reaguojant į esamą Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į visos Jungtinių Tautų sistemos koordinuojamąjį posėdį, 2014 m. rugpjūčio 13 d. JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono sušauktą reaguojant į esamą Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 5 d. ir spalio 16 d. JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono tarptautinį gelbėjimo raginimą – raginimą aktyviau reaguoti į Ebolos virusinės ligos sukeltą krizę ir įsipareigojimus paversti veiksmais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 5 d. ir spalio 16 d. JT Generalinio Sekretoriaus Ban Ki-moono tarptautinį gelbėjimo raginimą – raginimą aktyviau reaguoti į Ebolos virusinės ligos sukeltą krizę ir įsipareigojimus paversti veiksmais,

| — | atsižvelgdama į tai, kad 2014 m. rugpjūčio 8 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų Afrikoje paskelbė tarptautinio masto ekstremalia visuomenės sveikatos situacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad 2014 m. rugpjūčio 8 d. Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų Afrikoje paskelbė tarptautinio masto ekstremalia visuomenės sveikatos situacija,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugpjūčio 28 d. paskelbtą PSO Reagavimo į Ebolos virusinę ligą planą ir naujausią jo redakciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugpjūčio 28 d. paskelbtą PSO Reagavimo į Ebolos virusinę ligą planą ir naujausią jo redakciją,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugpjūčio 21 d. pradėtą misiją „Afrikos Sąjungos parama kovojant su Ebolos virusinės ligos protrūkiu Vakarų Afrikoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugpjūčio 21 d. pradėtą misiją „Afrikos Sąjungos parama kovojant su Ebolos virusinės ligos protrūkiu Vakarų Afrikoje“,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. lapkričio 6 d. AKR valstybių grupės deklaraciją dėl Ebolos virusinės ligos protrūkio Vakarų Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. lapkričio 6 d. AKR valstybių grupės deklaraciją dėl Ebolos virusinės ligos protrūkio Vakarų Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) išsamią ES reagavimo sistemą dėl Ebolos viruso sukeltos karštinės protrūkio Vakarų Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) išsamią ES reagavimo sistemą dėl Ebolos viruso sukeltos karštinės protrūkio Vakarų Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. spalio 24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugpjūčio 15 d., spalio 20 d. ir lapkričio 17 d. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Ebolos virusinės ligos sukeltos krizės Vakarų Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugpjūčio 15 d., spalio 20 d. ir lapkričio 17 d. ES Užsienio reikalų tarybos išvadas dėl Ebolos virusinės ligos sukeltos krizės Vakarų Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES reakcijos į Ebolos virusinės ligos protrūkį (28), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES reakcijos į Ebolos virusinės ligos protrūkį (28),

| A. | kadangi dabartinis Ebolos virusinės ligos protrūkis Vakarų Afrikos regione yra didžiausias kada nors užregistruotas toks protrūkis ir liga toliau plinta; kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, kad Ebolos virusinės ligos protrūkis yra tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija, kuriai reikalingos koordinuotos tarptautinės reagavimo priemonės; kadangi Ebolos virusinės ligos protrūkis yra ne tik medicininė ir humanitarinė katastrofa, bet turi poveikį ir ekonomikai, prekybai, finansams, valstybės saugumui, taip pat ištiso regiono socialinei sandarai; |
| --- | --- |

A.

kadangi dabartinis Ebolos virusinės ligos protrūkis Vakarų Afrikos regione yra didžiausias kada nors užregistruotas toks protrūkis ir liga toliau plinta; kadangi Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) paskelbė, kad Ebolos virusinės ligos protrūkis yra tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija, kuriai reikalingos koordinuotos tarptautinės reagavimo priemonės; kadangi Ebolos virusinės ligos protrūkis yra ne tik medicininė ir humanitarinė katastrofa, bet turi poveikį ir ekonomikai, prekybai, finansams, valstybės saugumui, taip pat ištiso regiono socialinei sandarai;

| B. | kadangi nuo to laiko, kai 2014 m. kovo 22 d. Gvinėjoje buvo oficialiai paskelbta apie Ebolos virusinės ligos protrūkį, nuo kurio nukentėjo daugiau kaip 15  000 žmonių, o beveik 7  000 mirė, daugiausia Gvinėjoje, Liberijoje ir Siera Leonėje, ir kadangi viruso plitimas dar nesustabdytas; kadangi nauji Ebolos virusinės ligos atvejai patvirtinti Malyje; kadangi, nepaisant to, PSO paskelbė, kad Nigerijoje, Senegale ir Kongo Demokratinėje Respublikoje susirgimo Ebolos virusine liga atvejų nėra; kadangi minėtieji skaičiai apima daug vietos ir tarptautinių sveikatos priežiūros bei humanitarinės pagalbos darbuotojų; kadangi dėl neregistruotų Ebolos viruso infekcijos ir mirčių atvejų nukentėjusių žmonių skaičius gali būti didesnis; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo to laiko, kai 2014 m. kovo 22 d. Gvinėjoje buvo oficialiai paskelbta apie Ebolos virusinės ligos protrūkį, nuo kurio nukentėjo daugiau kaip 15  000 žmonių, o beveik 7  000 mirė, daugiausia Gvinėjoje, Liberijoje ir Siera Leonėje, ir kadangi viruso plitimas dar nesustabdytas; kadangi nauji Ebolos virusinės ligos atvejai patvirtinti Malyje; kadangi, nepaisant to, PSO paskelbė, kad Nigerijoje, Senegale ir Kongo Demokratinėje Respublikoje susirgimo Ebolos virusine liga atvejų nėra; kadangi minėtieji skaičiai apima daug vietos ir tarptautinių sveikatos priežiūros bei humanitarinės pagalbos darbuotojų; kadangi dėl neregistruotų Ebolos viruso infekcijos ir mirčių atvejų nukentėjusių žmonių skaičius gali būti didesnis;

| C. | kadangi vietos mastu veikiančios aktyviausios nevyriausybinės organizacijos, pvz., „Gydytojai be sienų“ (pranc. Médecins Sans Frontières) ir Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacija, dar 2014 m. kovo mėn. įspėjo, kad dabartinis susirgimo Ebolos virusine liga protrūkis greitai plinta ir bus pavojingesnis negu ankstesni ligos protrūkiai; kadangi šios organizacijos kritikavo pradinę tarptautinę reakciją, esą ji pavojingai nepakankama; |
| --- | --- |

C.

kadangi vietos mastu veikiančios aktyviausios nevyriausybinės organizacijos, pvz., „Gydytojai be sienų“ (pranc. Médecins Sans Frontières) ir Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio draugijų federacija, dar 2014 m. kovo mėn. įspėjo, kad dabartinis susirgimo Ebolos virusine liga protrūkis greitai plinta ir bus pavojingesnis negu ankstesni ligos protrūkiai; kadangi šios organizacijos kritikavo pradinę tarptautinę reakciją, esą ji pavojingai nepakankama;

| D. | kadangi protrūkis išryškino atitinkamų šalių sveikatos priežiūros sistemų silpnumą, didelį žmogiškųjų, finansinių ir materialinių išteklių trūkumą, o dėl to pavojingai nesugebama tinkamai reaguoti į ligą; kadangi ši pavojinga sveikatai padėtis, kurią blogina nukentėjusiose šalyse pastaraisiais dešimtmečiais vykęs didžiulis medicinos darbuotojų „protų nutekėjimas“, išryškino skubų poreikį stiprinti daugumos Afrikos šalių sveikatos priežiūros sistemas; |
| --- | --- |

D.

kadangi protrūkis išryškino atitinkamų šalių sveikatos priežiūros sistemų silpnumą, didelį žmogiškųjų, finansinių ir materialinių išteklių trūkumą, o dėl to pavojingai nesugebama tinkamai reaguoti į ligą; kadangi ši pavojinga sveikatai padėtis, kurią blogina nukentėjusiose šalyse pastaraisiais dešimtmečiais vykęs didžiulis medicinos darbuotojų „protų nutekėjimas“, išryškino skubų poreikį stiprinti daugumos Afrikos šalių sveikatos priežiūros sistemas;

| E. | kadangi viruso apimtos šalys ir taip kenčia nuo maisto, sanitarijos priemonių bei švaraus vandens trūkumo ir jose dėl Ebolos virusinės ligos epidemijos sutrikdytos prekybos, komercinių skrydžių ir derliaus nuėmimo žlunga ekonomika; |
| --- | --- |

E.

kadangi viruso apimtos šalys ir taip kenčia nuo maisto, sanitarijos priemonių bei švaraus vandens trūkumo ir jose dėl Ebolos virusinės ligos epidemijos sutrikdytos prekybos, komercinių skrydžių ir derliaus nuėmimo žlunga ekonomika;

| F. | kadangi tarptautinė bendruomenė turi moralinę pareigą teikti pagalbą nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusioms šalims – ne tik finansinę paramą, bet ir medicinos bei operacinius pajėgumus, mokymus išėjusį personalą ir logistinę pagalbą, kad būtų anksti aptikti ir izoliuoti ligos atvejai, atsekami ir kontroliuojami kontaktai, užsikrėtusiems gyventojams nedelsiant teikiama sveikatos priežiūra ir rengiamos informavimo apie virusą ir apie tai, kaip juo neužsikrėsti, kampanijos; |
| --- | --- |

F.

kadangi tarptautinė bendruomenė turi moralinę pareigą teikti pagalbą nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusioms šalims – ne tik finansinę paramą, bet ir medicinos bei operacinius pajėgumus, mokymus išėjusį personalą ir logistinę pagalbą, kad būtų anksti aptikti ir izoliuoti ligos atvejai, atsekami ir kontroliuojami kontaktai, užsikrėtusiems gyventojams nedelsiant teikiama sveikatos priežiūra ir rengiamos informavimo apie virusą ir apie tai, kaip juo neužsikrėsti, kampanijos;

| G. | kadangi 2014 m. spalio mėn. JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moonas įspėjo, kad ateinančius šešis mėnesius Ebolos virusinės ligos protrūkiui stabdyti reikės mažiausiai 1 mlrd. USD; kadangi, ypač jeigu padėtis toliau blogės, šią sumą gali tekti didinti; |
| --- | --- |

G.

kadangi 2014 m. spalio mėn. JT Generalinis Sekretorius Ban Ki-moonas įspėjo, kad ateinančius šešis mėnesius Ebolos virusinės ligos protrūkiui stabdyti reikės mažiausiai 1 mlrd. USD; kadangi, ypač jeigu padėtis toliau blogės, šią sumą gali tekti didinti;

| H. | kadangi daug AKR šalių skyrė finansinių, materialinių ir techninių išteklių, kad Ebolos virusinės ligos protrūkis Vakarų Afrikos šalyse būtų suvaldytas; |
| --- | --- |

H.

kadangi daug AKR šalių skyrė finansinių, materialinių ir techninių išteklių, kad Ebolos virusinės ligos protrūkis Vakarų Afrikos šalyse būtų suvaldytas;

| I. | kadangi Europos Komisija nuo pat protrūkio pradžios aktyviai imasi veiksmų, platesniu mastu reaguodama į epidemiją ir savo Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro, kuris galėtų būti ES teikiamos pagalbos koordinavimo platforma, pajėgomis stebėdama padėtį; kadangi vien Komisija įsipareigojo medicinos moksliniams tyrimams ir gydymui, logistinei, humanitarinei pagalbai ir paramai nukentėjusių šalių vystymuisi, įskaitant įrangą ir personalą, skirti daugiau kaip 550 mln. EUR; kadangi kartu su ES valstybių narių įnašais bendras ES indėlis sudaro daugiau kaip 1,1 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

I.

kadangi Europos Komisija nuo pat protrūkio pradžios aktyviai imasi veiksmų, platesniu mastu reaguodama į epidemiją ir savo Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro, kuris galėtų būti ES teikiamos pagalbos koordinavimo platforma, pajėgomis stebėdama padėtį; kadangi vien Komisija įsipareigojo medicinos moksliniams tyrimams ir gydymui, logistinei, humanitarinei pagalbai ir paramai nukentėjusių šalių vystymuisi, įskaitant įrangą ir personalą, skirti daugiau kaip 550 mln. EUR; kadangi kartu su ES valstybių narių įnašais bendras ES indėlis sudaro daugiau kaip 1,1 mlrd. EUR;

| J. | kadangi ES nusiuntė į regioną humanitarinės pagalbos specialistus, stebi padėtį ir palaiko ryšius su organizacijomis partnerėmis bei vietos valdžios institucijomis; kadangi Europos Sąjunga PSO prašymu suaktyvino savo civilinės saugos mechanizmą, kad regione būtų paprasčiau ir lengviau greitai panaudoti paramą bei specialiąsias žinias; kadangi Europos Komisija savo medicininės evakuacijos pajėgumus sutelkė viruso apimtose šalyse dirbantiems tarptautiniams humanitarinės pagalbos darbuotojams padėti; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES nusiuntė į regioną humanitarinės pagalbos specialistus, stebi padėtį ir palaiko ryšius su organizacijomis partnerėmis bei vietos valdžios institucijomis; kadangi Europos Sąjunga PSO prašymu suaktyvino savo civilinės saugos mechanizmą, kad regione būtų paprasčiau ir lengviau greitai panaudoti paramą bei specialiąsias žinias; kadangi Europos Komisija savo medicininės evakuacijos pajėgumus sutelkė viruso apimtose šalyse dirbantiems tarptautiniams humanitarinės pagalbos darbuotojams padėti;

| K. | kadangi, Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) teigimu, dėl epidemijos našlaičiais tapo apie 4  000 vaikų ir kadangi vaikai tebėra itin pažeidžiami, nes daugelis patiria didelių sukrėtimų, yra atskirti nuo šeimų ir nutrūko jų mokymasis; |
| --- | --- |

K.

kadangi, Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) teigimu, dėl epidemijos našlaičiais tapo apie 4  000 vaikų ir kadangi vaikai tebėra itin pažeidžiami, nes daugelis patiria didelių sukrėtimų, yra atskirti nuo šeimų ir nutrūko jų mokymasis;

| L. | kadangi visi kovos su Ebolos virusinės ligos protrūkiu atliekami veiksmai turi būti koordinuojamo proceso dalis, kad būtų galima geriau reaguoti, kaip aiškiai nurodė Akroje (Gana) susitikę Vakarų Afrikos valstybių vadovai, ir kadangi valstybių vadovai koordinatoriumi paskyrė Jo Ekscelenciją Togo Prezidentą, |
| --- | --- |

L.

kadangi visi kovos su Ebolos virusinės ligos protrūkiu atliekami veiksmai turi būti koordinuojamo proceso dalis, kad būtų galima geriau reaguoti, kaip aiškiai nurodė Akroje (Gana) susitikę Vakarų Afrikos valstybių vadovai, ir kadangi valstybių vadovai koordinatoriumi paskyrė Jo Ekscelenciją Togo Prezidentą,

| 1. | reiškia didžiausią užuojautą šalims ir šeimoms, per Ebolos virusinės ligos protrūkį praradusioms savo žmonių ir artimųjų gyvybę; nuoširdžiai dėkoja visiems humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojams už jų pastangas kovojant su šia epidemija; |
| --- | --- |

1.

reiškia didžiausią užuojautą šalims ir šeimoms, per Ebolos virusinės ligos protrūkį praradusioms savo žmonių ir artimųjų gyvybę; nuoširdžiai dėkoja visiems humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojams už jų pastangas kovojant su šia epidemija;

| 2. | pabrėžia, kad, kaip konstatuoja PSO, tai yra didžiausias visų laikų registruotas ligos protrūkis pagal susirgimų bei mirčių skaičių, pagal geografinę aprėptį ir tebėra labai susirūpinusi dėl tebesitęsiančio viruso plitimo keliose Vakarų Afrikos šalyse; sutinka su JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2177(2014), kad Ebolos virusinės ligos protrūkis kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui; primena, kad epidemija yra daug sudėtingesnė negu vien tik pavojaus visuomenės sveikatai situacija, ji turi ir politinių, ekonominių, socialinių padarinių, taip pat padarinių saugumui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad, kaip konstatuoja PSO, tai yra didžiausias visų laikų registruotas ligos protrūkis pagal susirgimų bei mirčių skaičių, pagal geografinę aprėptį ir tebėra labai susirūpinusi dėl tebesitęsiančio viruso plitimo keliose Vakarų Afrikos šalyse; sutinka su JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 2177(2014), kad Ebolos virusinės ligos protrūkis kelia grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui; primena, kad epidemija yra daug sudėtingesnė negu vien tik pavojaus visuomenės sveikatai situacija, ji turi ir politinių, ekonominių, socialinių padarinių, taip pat padarinių saugumui;

| 3. | apgailestauja, kad tarptautinė bendruomenė nepakankamai įvertino šią krizę ir vėluoja parengti tinkamą koordinuotą strategiją ir suteikti pagalbą; mano, kad tarptautinė bendruomenė turi atlikti didesnį vaidmenį suvaldant Ebolos virusinės ligos plitimą ir kad jos apimtos Afrikos šalys taip pat turėtų prisiimti tam tikrą atsakomybę už pasaulinį saugumą ir ligos keliamus pavojus visuomenės sveikatai; ragina tarptautinę bendruomenę įgyvendinti įsipareigojimus, jų laikytis ir remti intensyvesnes pastangas nukentėjusioms šalims teikti reikiamą bei tinkamą pagalbą, kurios visam procesui vadovautų ir jį koordinuotų Jungtinės Tautos; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad tarptautinė bendruomenė nepakankamai įvertino šią krizę ir vėluoja parengti tinkamą koordinuotą strategiją ir suteikti pagalbą; mano, kad tarptautinė bendruomenė turi atlikti didesnį vaidmenį suvaldant Ebolos virusinės ligos plitimą ir kad jos apimtos Afrikos šalys taip pat turėtų prisiimti tam tikrą atsakomybę už pasaulinį saugumą ir ligos keliamus pavojus visuomenės sveikatai; ragina tarptautinę bendruomenę įgyvendinti įsipareigojimus, jų laikytis ir remti intensyvesnes pastangas nukentėjusioms šalims teikti reikiamą bei tinkamą pagalbą, kurios visam procesui vadovautų ir jį koordinuotų Jungtinės Tautos;

| 4. | pabrėžia, kad esama epidemija kelia grėsmę trapiai nukentėjusių šalių ir viso regiono ekonomikai, jų politiniam ir socialiniam stabilumui; yra įsitikinusi, kad šios krizės negalima įveikti vien tobulinant sveikatos priežiūros sistemas – kritinės šių būtinųjų paslaugų spragos turi būti naikinamos vadovaujantis integruotu požiūriu, dalyvaujant nacionaliniams, regioniniams bei tarptautiniams subjektams ir apimant įvairius sektorius, t. y. švietimą, mokymą, sanitarijos priemones, pagalbą maistu; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad esama epidemija kelia grėsmę trapiai nukentėjusių šalių ir viso regiono ekonomikai, jų politiniam ir socialiniam stabilumui; yra įsitikinusi, kad šios krizės negalima įveikti vien tobulinant sveikatos priežiūros sistemas – kritinės šių būtinųjų paslaugų spragos turi būti naikinamos vadovaujantis integruotu požiūriu, dalyvaujant nacionaliniams, regioniniams bei tarptautiniams subjektams ir apimant įvairius sektorius, t. y. švietimą, mokymą, sanitarijos priemones, pagalbą maistu;

| 5. | pabrėžia, kad ligą reikia valdyti neizoliuojant nuo protrūkio nukentėjusių šalių; be to, pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią atsiribojimui nuo pasveikusiųjų, ypač vaikų; ragina nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinti visas reikiamas tarptautinio keleivių vežimo priemones, padedančias užkirsti kelią tolesniam Ebolos virusinės ligos plitimui iš labiausiai nukentėjusių Vakarų Afrikos šalių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad ligą reikia valdyti neizoliuojant nuo protrūkio nukentėjusių šalių; be to, pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią atsiribojimui nuo pasveikusiųjų, ypač vaikų; ragina nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinti visas reikiamas tarptautinio keleivių vežimo priemones, padedančias užkirsti kelią tolesniam Ebolos virusinės ligos plitimui iš labiausiai nukentėjusių Vakarų Afrikos šalių;

| 6. | teigiamai vertina ES valstybių narių ir Europos Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad būtų imamasi atitinkamų tarptautinių humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojų saugos ir apsaugos priemonių ir kad šie darbuotojai gautų deramą parengimą; giria Europos Komisiją ir valstybes nares už pastangas spręsti medicininės evakuacijos (angl. medevac) problemą ir už tai, kad sukurta medicinos darbuotojų evakavimo iš regiono sistema; pabrėžia, kad medicininės evakuacijos sistemą, atsižvelgiant į galimą poreikių padidėjimą, pvz., jei į nukentėjusias šalis būtų siunčiama daugiau sveikatos priežiūros darbuotojų, reikia nuolat atnaujinti ir tobulinti; ragina valstybes nares koordinuoti skrydžius ir sukurti specialius oro tiltus sveikatos priežiūros darbuotojams ir įrangai į viruso apimtas šalis nugabenti; |
| --- | --- |

6.

teigiamai vertina ES valstybių narių ir Europos Komisijos įsipareigojimą užtikrinti, kad būtų imamasi atitinkamų tarptautinių humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojų saugos ir apsaugos priemonių ir kad šie darbuotojai gautų deramą parengimą; giria Europos Komisiją ir valstybes nares už pastangas spręsti medicininės evakuacijos (angl. medevac) problemą ir už tai, kad sukurta medicinos darbuotojų evakavimo iš regiono sistema; pabrėžia, kad medicininės evakuacijos sistemą, atsižvelgiant į galimą poreikių padidėjimą, pvz., jei į nukentėjusias šalis būtų siunčiama daugiau sveikatos priežiūros darbuotojų, reikia nuolat atnaujinti ir tobulinti; ragina valstybes nares koordinuoti skrydžius ir sukurti specialius oro tiltus sveikatos priežiūros darbuotojams ir įrangai į viruso apimtas šalis nugabenti;

| 7. | ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant Europos Sąjungą, Afrikos Sąjungą (AS) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB), remti nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusias šalis ir skubiai suteikti reikiamus išteklius bei pagalbą: parengtus naudoti medicinos pajėgumus, pvz., lauko ligonines su kvalifikuotu ir patyrusiu personalu, įrangą, laboratorijos paslaugas, logistikos, transporto ir pagalbinės statybos pajėgumus, transportavimą oru ir kitas pagalbines aviacijos ir oro medicinos paslaugas; pabrėžia, kaip svarbu suteikti specialių techninių žinių, įskaitant greitą gebėjimą diagnozuoti, ir mokymus sveikatos priežiūros darbuotojams; |
| --- | --- |

7.

ragina tarptautinę bendruomenę, įskaitant Europos Sąjungą, Afrikos Sąjungą (AS) ir Vakarų Afrikos valstybių ekonominę bendriją (VAVEB), remti nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusias šalis ir skubiai suteikti reikiamus išteklius bei pagalbą: parengtus naudoti medicinos pajėgumus, pvz., lauko ligonines su kvalifikuotu ir patyrusiu personalu, įrangą, laboratorijos paslaugas, logistikos, transporto ir pagalbinės statybos pajėgumus, transportavimą oru ir kitas pagalbines aviacijos ir oro medicinos paslaugas; pabrėžia, kaip svarbu suteikti specialių techninių žinių, įskaitant greitą gebėjimą diagnozuoti, ir mokymus sveikatos priežiūros darbuotojams;

| 8. | ragina tarptautinę bendruomenę dėti visas pastangas koordinuoti ir stiprinti medicinos mokslinius tyrimus, kurti gydymo būdus, vaistus ir vakcinas nuo Ebolos viruso, kurie būtų veiksmingi ir atitiktų PSO saugos taisykles; teigiamai vertina tai, kad Europos Komisija paskelbė skirsianti papildomų lėšų vakcinos bandymams Europoje ir Afrikoje, o kartu ir kitam su Ebolos virusine liga susijusiam mokslinių tyrimų darbui, tačiau pabrėžia, jog ir toliau reikės papildomų tarptautinių pastangų, kad būtų finansuojamos ir koordinuojamos esamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos, kuriomis siekiama parengti Ebolos virusinės ligos gydymo būdus ir vakcinas nuo šio, taip pat nuo kitų ligų, dėl kurių iš pradžių nėra komercinio suinteresuotumo, tačiau jie gali sukelti panašias epidemijas ateityje; šiuo klausimu mano, kad vakcinos nuo šių ligų kūrimas negali priklausyti nuo farmacijos pramonės ir privačių įmonių galimo pelno; |
| --- | --- |

8.

ragina tarptautinę bendruomenę dėti visas pastangas koordinuoti ir stiprinti medicinos mokslinius tyrimus, kurti gydymo būdus, vaistus ir vakcinas nuo Ebolos viruso, kurie būtų veiksmingi ir atitiktų PSO saugos taisykles; teigiamai vertina tai, kad Europos Komisija paskelbė skirsianti papildomų lėšų vakcinos bandymams Europoje ir Afrikoje, o kartu ir kitam su Ebolos virusine liga susijusiam mokslinių tyrimų darbui, tačiau pabrėžia, jog ir toliau reikės papildomų tarptautinių pastangų, kad būtų finansuojamos ir koordinuojamos esamos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos, kuriomis siekiama parengti Ebolos virusinės ligos gydymo būdus ir vakcinas nuo šio, taip pat nuo kitų ligų, dėl kurių iš pradžių nėra komercinio suinteresuotumo, tačiau jie gali sukelti panašias epidemijas ateityje; šiuo klausimu mano, kad vakcinos nuo šių ligų kūrimas negali priklausyti nuo farmacijos pramonės ir privačių įmonių galimo pelno;

| 9. | teigiamai vertina ES finansinę paramą Afrikos Sąjungos ASEOWA misijai ir AS pastangoms užtikrinti regioninį koordinavimą, įskaitant humanitarinio koridoriaus iš Dakaro atvėrimą ir regionines oro susisiekimo paslaugas iš Abidžano, taip pat teigiamai vertina tai, kad Akroje sukurtas JT reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misijos (UNMEER) koordinavimo centras; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Europos Komisiją paskatinti AS ir padėti jai parengti visapusišką veiksmų planą, apimantį politinius, ekonominius ir socialinius Ebolos viruso krizės padarinius, jos poveikį saugumui, nes net ir pasibaigus dabartinei ekstremaliajai medicininei padėčiai šios krizės padarinius regionas dar ilgai jaus; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina ES finansinę paramą Afrikos Sąjungos ASEOWA misijai ir AS pastangoms užtikrinti regioninį koordinavimą, įskaitant humanitarinio koridoriaus iš Dakaro atvėrimą ir regionines oro susisiekimo paslaugas iš Abidžano, taip pat teigiamai vertina tai, kad Akroje sukurtas JT reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misijos (UNMEER) koordinavimo centras; ragina Europos Vadovų Tarybą ir Europos Komisiją paskatinti AS ir padėti jai parengti visapusišką veiksmų planą, apimantį politinius, ekonominius ir socialinius Ebolos viruso krizės padarinius, jos poveikį saugumui, nes net ir pasibaigus dabartinei ekstremaliajai medicininei padėčiai šios krizės padarinius regionas dar ilgai jaus;

| 10. | teigiamai vertina ir pritaria tam, kad Komisija, reaguodama į šią krizę, toliau didina finansinius įsipareigojimus humanitarinės pagalbos, paramos vystymuisi, logistikos bei mokslinių tyrimų srityje ir šie įsipareigojimai iš viso siekia daugiau kaip 550 mln. EUR; pabrėžia, kad šias investicijas reikia skirti ir projektams, vykdomiems šalyse, besiribojančiose su nukentėjusiomis nuo viruso valstybėmis, kad būtų išvengta tolesnio jo plitimo į kitas Vakarų Afrikos šalis, kuriose protrūkis turėtų tragiškų padarinių; ragina ES įdiegti kontrolės sistemas, kuriomis būtų užtikrinta, kad kovai su epidemija skirtas biudžetas būtų naudojamas tinkamai ir veiksmingai; |
| --- | --- |

10.

teigiamai vertina ir pritaria tam, kad Komisija, reaguodama į šią krizę, toliau didina finansinius įsipareigojimus humanitarinės pagalbos, paramos vystymuisi, logistikos bei mokslinių tyrimų srityje ir šie įsipareigojimai iš viso siekia daugiau kaip 550 mln. EUR; pabrėžia, kad šias investicijas reikia skirti ir projektams, vykdomiems šalyse, besiribojančiose su nukentėjusiomis nuo viruso valstybėmis, kad būtų išvengta tolesnio jo plitimo į kitas Vakarų Afrikos šalis, kuriose protrūkis turėtų tragiškų padarinių; ragina ES įdiegti kontrolės sistemas, kuriomis būtų užtikrinta, kad kovai su epidemija skirtas biudžetas būtų naudojamas tinkamai ir veiksmingai;

| 11. | ragina ES aktyviau imtis vystomojo bendradarbiavimo veiklos siekiant ilguoju laikotarpiu, kaip nustatyta Kotonu susitarime, remti ir sustiprinti AKR šalių sveikatos priežiūros sistemas ir užtikrinti, kad Europos plėtros fondo (EPF) kito programinio ciklo labiausiai nukentėjusių šalių nacionalinėse orientacinėse programose ir 11-ojoje EPF AKR šalių tarpusavio vystomojo bendradarbiavimo programoje sveikatos priežiūros sektoriui būtų skiriamas didelis dėmesys; |
| --- | --- |

11.

ragina ES aktyviau imtis vystomojo bendradarbiavimo veiklos siekiant ilguoju laikotarpiu, kaip nustatyta Kotonu susitarime, remti ir sustiprinti AKR šalių sveikatos priežiūros sistemas ir užtikrinti, kad Europos plėtros fondo (EPF) kito programinio ciklo labiausiai nukentėjusių šalių nacionalinėse orientacinėse programose ir 11-ojoje EPF AKR šalių tarpusavio vystomojo bendradarbiavimo programoje sveikatos priežiūros sektoriui būtų skiriamas didelis dėmesys;

| 12. | pažymi, kad finansinė parama nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusioms šalims turėtų būti teikiama ne ilgalaikės paramos vystymuisi sąskaita, o turėtų ją papildyti; ši parama turėtų būti teikiama ne vien neatidėliotinai medicinos pagalbai, ji turėtų nukentėjusiame regione apimti su sveikatos priežiūra susijusias būtinąsias paslaugas, pvz., sanitarijos priemones ir švarų vandenį; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad finansinė parama nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusioms šalims turėtų būti teikiama ne ilgalaikės paramos vystymuisi sąskaita, o turėtų ją papildyti; ši parama turėtų būti teikiama ne vien neatidėliotinai medicinos pagalbai, ji turėtų nukentėjusiame regione apimti su sveikatos priežiūra susijusias būtinąsias paslaugas, pvz., sanitarijos priemones ir švarų vandenį;

| 13. | primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę nedelsiant imtis veiksmų, kad, atsižvelgiant į sumažėjusią maisto produktų ir žaliavų prekybą, didėjančias kainas ir menkesnį derlių, nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusiose vietovėse būtų užkirstas kelias badui, užtikrintas aprūpinimas maistu ir pragyvenimas; |
| --- | --- |

13.

primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę nedelsiant imtis veiksmų, kad, atsižvelgiant į sumažėjusią maisto produktų ir žaliavų prekybą, didėjančias kainas ir menkesnį derlių, nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusiose vietovėse būtų užkirstas kelias badui, užtikrintas aprūpinimas maistu ir pragyvenimas;

| 14. | šiuo požiūriu teigiamai vertina Afrikos Sąjungos pasiryžimą išplėsti savo Specialiojo pagalbos Afrikai ekstremaliaisiais sausros ir bado atvejais fondo įgaliojimus, į juos įtraukiant pavojaus visuomenės sveikatai situacijas ir kitas nelaimes; remia AS raginimą savo valstybėms narėms savanoriškai prisidėti prie šio fondo; taip pat ragina nedelsiant atsiliepti į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) prašymą pagal jos regioninę reagavimo programą skirti lėšų, kuriomis būtų padedama labiausiai nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusiems žemės ūkio veiklą vykdantiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

14.

šiuo požiūriu teigiamai vertina Afrikos Sąjungos pasiryžimą išplėsti savo Specialiojo pagalbos Afrikai ekstremaliaisiais sausros ir bado atvejais fondo įgaliojimus, į juos įtraukiant pavojaus visuomenės sveikatai situacijas ir kitas nelaimes; remia AS raginimą savo valstybėms narėms savanoriškai prisidėti prie šio fondo; taip pat ragina nedelsiant atsiliepti į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) prašymą pagal jos regioninę reagavimo programą skirti lėšų, kuriomis būtų padedama labiausiai nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusiems žemės ūkio veiklą vykdantiems namų ūkiams;

| 15. | teigiamai vertina JT reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misijos (UNMEER) ir ES darbo grupės Ebolos virusinės ligos klausimais įsteigimą ir Komisijos nario Christo Stylianidžio paskyrimą ES reagavimo į Ebolos virusinę ligą veiksmų koordinatoriumi; giria Komisijos narį už ryžtą stiprinti kolektyvines ES reagavimo bei koordinavimo priemones ir sudaryti geresnes sąlygas artimai bendradarbiauti su JT, regioninėmis organizacijomis ir kitais svarbiais partneriais; labai vertina jo apsilankymą nukentėjusiame regione 2014 m. lapkričio mėn., kad būtų galima nustatyti poreikius ir ES veiksmų, kuriais siekiama sustabdyti protrūkį, trūkumus; pritaria nuomonei, kad šis vietoje atliekamas padėties įvertinimas yra itin svarbus žingsnis siekiant nustatyti, kokių veiksmų imtis, kad jie būtų sėkmingi; |
| --- | --- |

15.

teigiamai vertina JT reagavimo į ekstremalią situaciją dėl Ebolos viruso misijos (UNMEER) ir ES darbo grupės Ebolos virusinės ligos klausimais įsteigimą ir Komisijos nario Christo Stylianidžio paskyrimą ES reagavimo į Ebolos virusinę ligą veiksmų koordinatoriumi; giria Komisijos narį už ryžtą stiprinti kolektyvines ES reagavimo bei koordinavimo priemones ir sudaryti geresnes sąlygas artimai bendradarbiauti su JT, regioninėmis organizacijomis ir kitais svarbiais partneriais; labai vertina jo apsilankymą nukentėjusiame regione 2014 m. lapkričio mėn., kad būtų galima nustatyti poreikius ir ES veiksmų, kuriais siekiama sustabdyti protrūkį, trūkumus; pritaria nuomonei, kad šis vietoje atliekamas padėties įvertinimas yra itin svarbus žingsnis siekiant nustatyti, kokių veiksmų imtis, kad jie būtų sėkmingi;

| 16. | pabrėžia, kad sėkmingiems reagavimo į Ebolos virusinę ligą veiksmams reikia nuoseklaus pasaulinio valdymo, veiksmingų viešųjų ryšių ir kitų pasitikėjimo kūrimo priemonių ir kad tai apima švietimą, geresnį informavimą apie ligos simptomus ir prevencinius veiksmus, taip didinant visuomenės pasitikėjimą kovos su Ebolos virusine liga priemonėmis ir skatinant visuomenę bendradarbiauti šiuo klausimu; be to, mano, kad turi būti įtraukiami vietos medicinos darbuotojai ir geriau išmokomi gydyti susirgusius žmones, jie turėtų padėti palaikyti vietos gyventojų ir tarptautinio medicinos personalo santykius; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad sėkmingiems reagavimo į Ebolos virusinę ligą veiksmams reikia nuoseklaus pasaulinio valdymo, veiksmingų viešųjų ryšių ir kitų pasitikėjimo kūrimo priemonių ir kad tai apima švietimą, geresnį informavimą apie ligos simptomus ir prevencinius veiksmus, taip didinant visuomenės pasitikėjimą kovos su Ebolos virusine liga priemonėmis ir skatinant visuomenę bendradarbiauti šiuo klausimu; be to, mano, kad turi būti įtraukiami vietos medicinos darbuotojai ir geriau išmokomi gydyti susirgusius žmones, jie turėtų padėti palaikyti vietos gyventojų ir tarptautinio medicinos personalo santykius;

| 17. | mano, kad PSO reagavimo į Ebolos virusinę ligą planas yra kovos su Ebolos virusine liga prioritetinių veiksmų pagrindas; ragina ES ir AKR šalis padėti PSO stiprinti procedūrinį vadovavimą ir operacinės paramos teikimą nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusių šalių, taip pat kaimyninių ir kitų šalių, kurioms gali grėsti pavojus, vyriausybėms ir kitiems partneriams; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę remti vienu metu vykdomų tarpvalstybinių intervencijų, kuriomis siekiama kovoti su esamu Ebolos virusinės ligos protrūkiu, įgyvendinimą; ragina ES valstybes nares paremti ES visapusio reagavimo sistemos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

17.

mano, kad PSO reagavimo į Ebolos virusinę ligą planas yra kovos su Ebolos virusine liga prioritetinių veiksmų pagrindas; ragina ES ir AKR šalis padėti PSO stiprinti procedūrinį vadovavimą ir operacinės paramos teikimą nuo Ebolos virusinės ligos nukentėjusių šalių, taip pat kaimyninių ir kitų šalių, kurioms gali grėsti pavojus, vyriausybėms ir kitiems partneriams; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę remti vienu metu vykdomų tarpvalstybinių intervencijų, kuriomis siekiama kovoti su esamu Ebolos virusinės ligos protrūkiu, įgyvendinimą; ragina ES valstybes nares paremti ES visapusio reagavimo sistemos įgyvendinimą;

| 18. | ragina Ebolos virusinės ligos protrūkių suvaldymo klausimais ir paramos socialiniam ir ekonominiam nuo šio viruso nukentėjusių teritorijų atkūrimui, įskaitant paramą vaikams, dėl Ebolos virusinės ligos nukentėjusiose šalyse likusiems našlaičiais, klausimais sušaukti tarptautinę paramos teikėjų konferenciją; |
| --- | --- |

18.

ragina Ebolos virusinės ligos protrūkių suvaldymo klausimais ir paramos socialiniam ir ekonominiam nuo šio viruso nukentėjusių teritorijų atkūrimui, įskaitant paramą vaikams, dėl Ebolos virusinės ligos nukentėjusiose šalyse likusiems našlaičiais, klausimais sušaukti tarptautinę paramos teikėjų konferenciją;

| 19. | paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją JT Generaliniam Sekretoriui, PSO generaliniam direktoriui, AKR ir ES tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Europos Komisijai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui, ES valstybių narių vyriausybėms ir nacionaliniams parlamentams, AKR šalių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir ECOWAS. |
| --- | --- |

19.

paveda savo pirmininkams perduoti šią rezoliuciją JT Generaliniam Sekretoriui, PSO generaliniam direktoriui, AKR ir ES tarybai, Europos Vadovų Tarybai, Europos Komisijai, Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui, ES valstybių narių vyriausybėms ir nacionaliniams parlamentams, AKR šalių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir ECOWAS.

REZOLIUCIJA (29)

dėl terorizmo plėtros Afrikoje

AKR ir ES jungtinė parlamentinė asamblėja,

| — | 2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija), |
| --- | --- |

—

2014 m. gruodžio 1–3 d. posėdžiavusi Strasbūre (Prancūzija),

| — | atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 18 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdama į AKR ir EB Kotonu partnerystės susitarimą, ypač jo 11a straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į AKR ir EB Kotonu partnerystės susitarimą, ypač jo 11a straipsnį,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. kovo mėn. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl terorizmo plitimo visame pasaulyje: interneto ir socialinės žiniasklaidos vaidmens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. kovo mėn. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl terorizmo plitimo visame pasaulyje: interneto ir socialinės žiniasklaidos vaidmens,

| — | atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1373 (2001), 1566 (2004) ir 1624 (2005), kuriose įtvirtinti esminiai tarptautinės teisinės kovos su terorizmu sistemos elementai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijas Nr. 1373 (2001), 1566 (2004) ir 1624 (2005), kuriose įtvirtinti esminiai tarptautinės teisinės kovos su terorizmu sistemos elementai,

| — | atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 8 d. priimtą Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2006 m. rugsėjo 8 d. priimtą Jungtinių Tautų pasaulinę kovos su terorizmu strategiją,

| — | atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 68/178 dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos kovojant su terorizmu, 2013 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 68/187 dėl techninės pagalbos įgyvendinant kovos su terorizmu tarptautines konvencijas ir protokolus ir 2012 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją Nr. 67/99 dėl priemonių tarptautiniam terorizmui panaikinti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 68/178 dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos kovojant su terorizmu, 2013 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją Nr. 68/187 dėl techninės pagalbos įgyvendinant kovos su terorizmu tarptautines konvencijas ir protokolus ir 2012 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją Nr. 67/99 dėl priemonių tarptautiniam terorizmui panaikinti,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 2 d. Nairobyje (Kenija) vykusį valstybių ir vyriausybių vadovų lygmens 455-ąjį Taikos ir saugumo tarybos posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 2 d. Nairobyje (Kenija) vykusį valstybių ir vyriausybių vadovų lygmens 455-ąjį Taikos ir saugumo tarybos posėdį,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 24 d. Saugumo Tarybos priimtą JT rezoliuciją Nr. 2178 dėl grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui, kurias kelia teroro aktai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 24 d. Saugumo Tarybos priimtą JT rezoliuciją Nr. 2178 dėl grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui, kurias kelia teroro aktai,

| — | atsižvelgdama į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, ypač į chartijos 4 straipsnį, kuriame įtvirtinta neatimama asmens teisė į gyvybę ir fizinę neliečiamybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1981 m. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, ypač į chartijos 4 straipsnį, kuriame įtvirtinta neatimama asmens teisė į gyvybę ir fizinę neliečiamybę,

| — | atsižvelgdama į 1999 m. priimtą Afrikos vienybės organizacijos (AVO) Konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo ir į Afrikos Sąjungos aukšto lygio tarpvyriausybiniame susitikime terorizmo klausimais 2002 m. priimtą Alžyro veiksmų planą dėl kovos su terorizmu ir jo prevencijos Afrikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 1999 m. priimtą Afrikos vienybės organizacijos (AVO) Konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir kovos su juo ir į Afrikos Sąjungos aukšto lygio tarpvyriausybiniame susitikime terorizmo klausimais 2002 m. priimtą Alžyro veiksmų planą dėl kovos su terorizmu ir jo prevencijos Afrikoje,

| — | atsižvelgdama į tai, kad 2010 m. spalio mėn. paskirtas Afrikos Sąjungos (AS) specialusis įgaliotinis bendradarbiavimui kovos su terorizmu srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į tai, kad 2010 m. spalio mėn. paskirtas Afrikos Sąjungos (AS) specialusis įgaliotinis bendradarbiavimui kovos su terorizmu srityje,

| — | atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 2 d. Afrikos Sąjungos 455-ajame Taikos ir saugumo tarybos posėdyje priimtą Komunikatą dėl terorizmo ir smurtinio ekstremizmo Afrikoje prevencijos ir kovos su juo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. rugsėjo 2 d. Afrikos Sąjungos 455-ajame Taikos ir saugumo tarybos posėdyje priimtą Komunikatą dėl terorizmo ir smurtinio ekstremizmo Afrikoje prevencijos ir kovos su juo,

| — | atsižvelgdama į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Ministrų Tarybos sprendimus Nr. 3/04 ir Nr. 7/06 dėl kovos su interneto naudojimu terorizmo tikslais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Ministrų Tarybos sprendimus Nr. 3/04 ir Nr. 7/06 dėl kovos su interneto naudojimu terorizmo tikslais,

| — | atsižvelgdama į 2005 m. lapkričio 30 d. Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2005 m. lapkričio 30 d. Europos Sąjungos kovos su terorizmu strategiją,

| — | atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo mėn. Europos Sąjungos saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategijos 4-ąjį ramstį, susijusį su kova su smurtiniu ekstremizmu ir smurtiniu radikalėjimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2011 m. rugsėjo mėn. Europos Sąjungos saugumo ir vystymosi Sahelio regione strategijos 4-ąjį ramstį, susijusį su kova su smurtiniu ekstremizmu ir smurtiniu radikalėjimu,

| — | atsižvelgdama į ES kovos su terorizmu veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į ES kovos su terorizmu veiksmų planą,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. ES visapusišką požiūrį į išorės konfliktus ir krizes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 11 d. ES visapusišką požiūrį į išorės konfliktus ir krizes,

| — | atsižvelgdama į 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES Somalio pusiasaliui skirtos strategijos (30), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES Somalio pusiasaliui skirtos strategijos (30),

| — | atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (31), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (31),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. liepos 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Nigerija. Neseniai įvykdyti organizacijos „Boko Haram“ išpuoliai“ (32), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. liepos 17 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Nigerija. Neseniai įvykdyti organizacijos „Boko Haram“ išpuoliai“ (32),

| — | atsižvelgdama į 2014 m. birželio 12 d. Londono ministrų susitikimo išvadas dėl saugumo Nigerijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2014 m. birželio 12 d. Londono ministrų susitikimo išvadas dėl saugumo Nigerijoje,

| A. | kadangi visų pavidalų terorizmas tebėra vienas iš didžiausių pavojų taikai, saugumui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

A.

kadangi visų pavidalų terorizmas tebėra vienas iš didžiausių pavojų taikai, saugumui ir vystymuisi;

| B. | kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1624 (2005) valstybės raginamos imtis visų būtinų, deramų ir pagal tarptautinę teisę jų prisiimtus įsipareigojimus atitinkančių priemonių įstatymais uždrausti vykdyti teroro aktus ir užkirsti kelią kurstymui juos vykdyti; |
| --- | --- |

B.

kadangi Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1624 (2005) valstybės raginamos imtis visų būtinų, deramų ir pagal tarptautinę teisę jų prisiimtus įsipareigojimus atitinkančių priemonių įstatymais uždrausti vykdyti teroro aktus ir užkirsti kelią kurstymui juos vykdyti;

| C. | kadangi praėjusį dešimtmetį terorizmo ir teroro aktų grėsmė Afrikoje didėjo nerimą keliančia sparta – Pasaulinėje terorizmo duomenų bazėje vien 2012 m. įregistruota beveik 1  200 incidentų, kuriems poveikį padarė ir vidaus, ir išorės veiksniai; |
| --- | --- |

C.

kadangi praėjusį dešimtmetį terorizmo ir teroro aktų grėsmė Afrikoje didėjo nerimą keliančia sparta – Pasaulinėje terorizmo duomenų bazėje vien 2012 m. įregistruota beveik 1  200 incidentų, kuriems poveikį padarė ir vidaus, ir išorės veiksniai;

| D. | kadangi kova su terorizmu veiksminga gali būti tik tuo atveju, jei yra glaudžiai bendradarbiaujama tarptautiniu lygmeniu ir laikomasi tarptautinės teisės; |
| --- | --- |

D.

kadangi kova su terorizmu veiksminga gali būti tik tuo atveju, jei yra glaudžiai bendradarbiaujama tarptautiniu lygmeniu ir laikomasi tarptautinės teisės;

| E. | kadangi skatinti radikalėjimą gali keletas veiksnių, pvz., jaunimo nedarbas, socialinė atskirtis, netolerancija, išsilavinimo neturėjimas, socialinė neteisybė, konfliktai, blogas valdymas ir korupcija; |
| --- | --- |

E.

kadangi skatinti radikalėjimą gali keletas veiksnių, pvz., jaunimo nedarbas, socialinė atskirtis, netolerancija, išsilavinimo neturėjimas, socialinė neteisybė, konfliktai, blogas valdymas ir korupcija;

| F. | kadangi terorizmas negali ir neturėtų būti siejamas su jokia religija, tautybe, civilizacija ar teritorine kilme, jeigu religinė praktika neprieštarauja teisinės valstybės principams; |
| --- | --- |

F.

kadangi terorizmas negali ir neturėtų būti siejamas su jokia religija, tautybe, civilizacija ar teritorine kilme, jeigu religinė praktika neprieštarauja teisinės valstybės principams;

| G. | kadangi terorizmą kursto neteisėta veikla, pvz., įkaitų ėmimas, prekyba žmonėmis, ginklais, narkotikais ir gamtos ištekliais; |
| --- | --- |

G.

kadangi terorizmą kursto neteisėta veikla, pvz., įkaitų ėmimas, prekyba žmonėmis, ginklais, narkotikais ir gamtos ištekliais;

| H. | kadangi, JT ir kitiems tarptautiniams partneriams priėmus sprendimą „Boko Haram“ laikyti teroristine organizacija, ES „Boko Haram“ ir jos lyderį Abubakarą Shekau įtraukė į organizacijų, priskirtų teroristinėms, sąrašą; |
| --- | --- |

H.

kadangi, JT ir kitiems tarptautiniams partneriams priėmus sprendimą „Boko Haram“ laikyti teroristine organizacija, ES „Boko Haram“ ir jos lyderį Abubakarą Shekau įtraukė į organizacijų, priskirtų teroristinėms, sąrašą;

| I. | kadangi organizacija „Boko Haram“ kelia vis didesnę grėsmę ne tik Nigerijos stabilumui, bet ir visam Vakarų ir Vidurio Afrikos regionui ir Saheliui; kadangi per praėjusį dešimtmetį dėl šios islamistinės džihado ekstremistų organizacijos provokuojamo smurto žuvo tūkstančiai žmonių; kadangi ši organizacija nesirinkdama taikosi į visus, kurie nesilaiko jos dogmatinių, kraštutinių pažiūrų; |
| --- | --- |

I.

kadangi organizacija „Boko Haram“ kelia vis didesnę grėsmę ne tik Nigerijos stabilumui, bet ir visam Vakarų ir Vidurio Afrikos regionui ir Saheliui; kadangi per praėjusį dešimtmetį dėl šios islamistinės džihado ekstremistų organizacijos provokuojamo smurto žuvo tūkstančiai žmonių; kadangi ši organizacija nesirinkdama taikosi į visus, kurie nesilaiko jos dogmatinių, kraštutinių pažiūrų;

| J. | kadangi ES ir jos valstybės narės yra pasirengusios paremti Nigerijos ir kitų regiono šalių pastangas apsaugoti piliečius, nugalėti terorizmą ir padaryti galą nebaudžiamumo nuostatoms, ypač susijusioms su lytiniu smurtu; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES ir jos valstybės narės yra pasirengusios paremti Nigerijos ir kitų regiono šalių pastangas apsaugoti piliečius, nugalėti terorizmą ir padaryti galą nebaudžiamumo nuostatoms, ypač susijusioms su lytiniu smurtu;

| K. | kadangi organizacija „al-Qaeda“ ir su ja susijusios vietos organizacijos nuo dešimtojo dešimtmečio tvirtai įsitvirtino Užsachario Afrikoje ir bėgant metams prisiėmė atsakomybę už didelius išpuolius Etiopijoje, Kenijoje, Somalyje, Sudane, Tanzanijoje ir Ugandoje, o daugiausia išpuolių organizacijos „al-Qaeda“ ir „al-Shabaab“ vykdė Kenijoje; |
| --- | --- |

K.

kadangi organizacija „al-Qaeda“ ir su ja susijusios vietos organizacijos nuo dešimtojo dešimtmečio tvirtai įsitvirtino Užsachario Afrikoje ir bėgant metams prisiėmė atsakomybę už didelius išpuolius Etiopijoje, Kenijoje, Somalyje, Sudane, Tanzanijoje ir Ugandoje, o daugiausia išpuolių organizacijos „al-Qaeda“ ir „al-Shabaab“ vykdė Kenijoje;

| L. | kadangi islamiškojo Magribo „al Qaeda“ taip pat tebekelia pavojų viso Sahelio ir Sacharos regiono saugumui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

L.

kadangi islamiškojo Magribo „al Qaeda“ taip pat tebekelia pavojų viso Sahelio ir Sacharos regiono saugumui ir vystymuisi;

| M. | kadangi sukarinta grupuotė „Janjaweed“, Sudano liaudies išlaisvinimo armija, Teisingumo ir lygybės judėjimas, Ruandos demokratinės išlaisvinimo pajėgos (pranc. FDLR) ir kitos grupuotės vykdo Afrikoje teroro aktus, o Joseph Kony ir jo Viešpaties pasipriešinimo armija laikomi išvarytais iš Ugandos ir teigiama, kad jie yra pasklidę Pietų Sudane, Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi sukarinta grupuotė „Janjaweed“, Sudano liaudies išlaisvinimo armija, Teisingumo ir lygybės judėjimas, Ruandos demokratinės išlaisvinimo pajėgos (pranc. FDLR) ir kitos grupuotės vykdo Afrikoje teroro aktus, o Joseph Kony ir jo Viešpaties pasipriešinimo armija laikomi išvarytais iš Ugandos ir teigiama, kad jie yra pasklidę Pietų Sudane, Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Centrinės Afrikos Respublikoje;

| N. | kadangi dabartinė nerimą kelianti padėtis Sirijoje ir Irake, augant bei stiprėjant Irako ir Levanto islamo valstybei (angl. ISIL), Afrikos žemynui, ypač šiaurės rytinei jo daliai, turi pasibaisėtinų destabilizuojančių padarinių ir kadangi teroristai iš tam tikrų Afrikos regionų, pvz., Somalio, vyksta į Siriją ir Iraką, kad prisidėtų prie ISIL pajėgų, |
| --- | --- |

N.

kadangi dabartinė nerimą kelianti padėtis Sirijoje ir Irake, augant bei stiprėjant Irako ir Levanto islamo valstybei (angl. ISIL), Afrikos žemynui, ypač šiaurės rytinei jo daliai, turi pasibaisėtinų destabilizuojančių padarinių ir kadangi teroristai iš tam tikrų Afrikos regionų, pvz., Somalio, vyksta į Siriją ir Iraką, kad prisidėtų prie ISIL pajėgų,

| 1. | yra labai susirūpinusi dėl Afrikoje vis didėjančios terorizmo grėsmės, ypač Sahelio ir Sacharos regione, Somalio pusiasalyje ir Vidurio Afrikos regione, ir dėl „al-Sharia“ grupuočių, taip pat grupuočių „Ansaru“ ir „Boko Haram“ Nigerijoje įvykdytų žiaurių išpuolių; |
| --- | --- |

1.

yra labai susirūpinusi dėl Afrikoje vis didėjančios terorizmo grėsmės, ypač Sahelio ir Sacharos regione, Somalio pusiasalyje ir Vidurio Afrikos regione, ir dėl „al-Sharia“ grupuočių, taip pat grupuočių „Ansaru“ ir „Boko Haram“ Nigerijoje įvykdytų žiaurių išpuolių;

| 2. | nerimauja dėl vis dažnesnių terorizmo, smurtinio ekstremizmo ir tarptautinio organizuoto nusikalstamumo sąsajų ir vis didesnio Afrikos grupuočių suartėjimo su pasauliniais teroristų tinklais, jų finansuotojais ir prekiautojais žmonėmis; mano, kad tai kelia vis didesnę grėsmę Afrikos taikai, saugumui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

2.

nerimauja dėl vis dažnesnių terorizmo, smurtinio ekstremizmo ir tarptautinio organizuoto nusikalstamumo sąsajų ir vis didesnio Afrikos grupuočių suartėjimo su pasauliniais teroristų tinklais, jų finansuotojais ir prekiautojais žmonėmis; mano, kad tai kelia vis didesnę grėsmę Afrikos taikai, saugumui ir vystymuisi;

| 3. | griežtai smerkia visus visų teroristinių grupuočių, ypač „al-Shabaab“, islamiškojo Magribo „Al-Qaeda“, Judėjimo už vienovę ir džihadą Vakarų Afrikoje (pran. MUJAO), „Boko Haram“ ir Viešpaties pasipriešinimo armijos, Afrikos žemyne įvykdytus teroro aktus, įskaitant ginkluotus išpuolius ir sprogdinimus, savižudžių sprogdinimus, pagrobimus ir kitus smurtinius aktus, surengtus prieš civilius, vyriausybinius ir karinius objektus, taip pat žalingą Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų ir Jungtinių demokratinių pajėgų veiklą Kongo Demokratinės Respublikos rytuose; |
| --- | --- |

3.

griežtai smerkia visus visų teroristinių grupuočių, ypač „al-Shabaab“, islamiškojo Magribo „Al-Qaeda“, Judėjimo už vienovę ir džihadą Vakarų Afrikoje (pran. MUJAO), „Boko Haram“ ir Viešpaties pasipriešinimo armijos, Afrikos žemyne įvykdytus teroro aktus, įskaitant ginkluotus išpuolius ir sprogdinimus, savižudžių sprogdinimus, pagrobimus ir kitus smurtinius aktus, surengtus prieš civilius, vyriausybinius ir karinius objektus, taip pat žalingą Ruandos demokratinių išlaisvinimo pajėgų ir Jungtinių demokratinių pajėgų veiklą Kongo Demokratinės Respublikos rytuose;

| 4. | reiškia visišką solidarumą su dėl terorizmo kenčiančiomis šalimis, terorizmo aukomis ir su tais, kurie prarado draugus, šeimos narius; primygtinai reikalauja, kad nė viena prie kovos su terorizmu norinti prisidėti šalis nebūtų palikta viena patirti savo dalyvavimo šioje kovoje padarinių; ne mažiau apgailestauja dėl prarastų žmonių gyvybių ir žmogaus teisių pažeidimų bei smurto, padarytų dėl nekontroliuojamų saugumo pajėgų veiksmų arba šioms klaidingai pasirinkus taikinį; |
| --- | --- |

4.

reiškia visišką solidarumą su dėl terorizmo kenčiančiomis šalimis, terorizmo aukomis ir su tais, kurie prarado draugus, šeimos narius; primygtinai reikalauja, kad nė viena prie kovos su terorizmu norinti prisidėti šalis nebūtų palikta viena patirti savo dalyvavimo šioje kovoje padarinių; ne mažiau apgailestauja dėl prarastų žmonių gyvybių ir žmogaus teisių pažeidimų bei smurto, padarytų dėl nekontroliuojamų saugumo pajėgų veiksmų arba šioms klaidingai pasirinkus taikinį;

| 5. | teigiamai vertina Afrikos Sąjungos pastangas kovoti su ekstremizmu ir terorizmu Afrikos žemyne; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina Afrikos Sąjungos pastangas kovoti su ekstremizmu ir terorizmu Afrikos žemyne;

| 6. | ragina AKR valstybes ir ES nuodugniai laikytis pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas prisiimtų įsipareigojimų visapusiškai bendradarbiauti su Kovos su terorizmu komitetu, gerinti budrumą ir parengti naujus būdus, kaip bendradarbiauti, siekiant užkirsti kelią teroro aktams ir sukurti priemones keistis, be kita ko, informacija apie prekybą ginklais, sienų stebėjimą, žvalgybą, pagalbą vykdant nusikalstamų veikų tyrimus ir procedūras, susijusias su teroro aktų finansavimu arba jų rėmimu; primygtinai ragina ES ir kitus tarptautinius partnerius remti Afrikos lyderystę ir vidaus pajėgumus siekiant rasti kovos su terorizmu sprendimus, t. y. suteikti reikiamą pagalbą, grindžiamą Afrikos valstybių ir jų partnerių nustatytais poreikiais ir prioritetais; |
| --- | --- |

6.

ragina AKR valstybes ir ES nuodugniai laikytis pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucijas prisiimtų įsipareigojimų visapusiškai bendradarbiauti su Kovos su terorizmu komitetu, gerinti budrumą ir parengti naujus būdus, kaip bendradarbiauti, siekiant užkirsti kelią teroro aktams ir sukurti priemones keistis, be kita ko, informacija apie prekybą ginklais, sienų stebėjimą, žvalgybą, pagalbą vykdant nusikalstamų veikų tyrimus ir procedūras, susijusias su teroro aktų finansavimu arba jų rėmimu; primygtinai ragina ES ir kitus tarptautinius partnerius remti Afrikos lyderystę ir vidaus pajėgumus siekiant rasti kovos su terorizmu sprendimus, t. y. suteikti reikiamą pagalbą, grindžiamą Afrikos valstybių ir jų partnerių nustatytais poreikiais ir prioritetais;

| 7. | ragina AKR ir ES valstybes nares, vykdant veiksmingą sienų ir tapatybės kontrolę, užkirsti kelią teroristų judėjimui ir teroristinėms grupuotėms; šiuo klausimu ragina visas valstybes įgyvendinti JT rezoliuciją Nr. 2178 (2014); |
| --- | --- |

7.

ragina AKR ir ES valstybes nares, vykdant veiksmingą sienų ir tapatybės kontrolę, užkirsti kelią teroristų judėjimui ir teroristinėms grupuotėms; šiuo klausimu ragina visas valstybes įgyvendinti JT rezoliuciją Nr. 2178 (2014);

| 8. | ragina AKR ir ES taikyti tinkamas priemones, kad būtų užkirstas kelias europiečių ir afrikiečių verbavimui į teroristines grupuotes; |
| --- | --- |

8.

ragina AKR ir ES taikyti tinkamas priemones, kad būtų užkirstas kelias europiečių ir afrikiečių verbavimui į teroristines grupuotes;

| 9. | ragina AKR ir ES valstybes nares dėti daugiau bendrų pastangų siekiant panaikinti teroristų ir teroristinių grupuočių finansinius išteklius, pritaria apribojimams, kuriais veiksmingai užkertamas kelias teroristų grupuočių bendravimui ir jų galimybei gauti finansavimą, kartu visapusiškai užtikrinant, kad būtų laikomasi žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir tarptautinės teisės, t. y. piliečių teisių į žodžio laisvę, judėjimo laisvę, demokratinį pasipriešinimą ir diskusijas; |
| --- | --- |

9.

ragina AKR ir ES valstybes nares dėti daugiau bendrų pastangų siekiant panaikinti teroristų ir teroristinių grupuočių finansinius išteklius, pritaria apribojimams, kuriais veiksmingai užkertamas kelias teroristų grupuočių bendravimui ir jų galimybei gauti finansavimą, kartu visapusiškai užtikrinant, kad būtų laikomasi žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir tarptautinės teisės, t. y. piliečių teisių į žodžio laisvę, judėjimo laisvę, demokratinį pasipriešinimą ir diskusijas;

| 10. | ragina tarptautinę bendruomenę, pirmiausia AKR ir ES valstybes nares, užtikrinti, kad būtų laikomasi galiojančių taisyklių, kuriomis užkertamas kelias tolesniam ginklų platinimui ir ginklų tiekimui teroristinėms grupuotėms; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę aktyviau stengtis sugrąžinti veiksmingą Libijos teritorijoje sukauptų ginklų kontrolę; |
| --- | --- |

10.

ragina tarptautinę bendruomenę, pirmiausia AKR ir ES valstybes nares, užtikrinti, kad būtų laikomasi galiojančių taisyklių, kuriomis užkertamas kelias tolesniam ginklų platinimui ir ginklų tiekimui teroristinėms grupuotėms; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę aktyviau stengtis sugrąžinti veiksmingą Libijos teritorijoje sukauptų ginklų kontrolę;

| 11. | teigiamai vertina vykdomą AS ir ES bendradarbiavimą, ypač vykdant Europos Sąjungos karinę operaciją Centrinės Afrikos Respublikoje, Europos Sąjungos BSGP misiją Malyje (angl. EUCAP Sahel Mali) ir Europos Sąjungos karinę misiją siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (angl. EUTM Mali); su pasitenkinimu pažymi, kad Europos Sąjungos karinė misija siekiant prisidėti prie Somalio saugumo pajėgų mokymo (angl. EUTM Somalia) padėjo išmokyti daugiau kaip 4  000 Somalio nacionalinės armijos (SNA) karių; pripažįsta sėkmingą įvairių Afrikos šalių kariuomenių pagalbą vykdant Afrikos vadovaujamą tarptautinę paramos misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (pranc. MISCA), Jungtinių Tautų daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA) ir Afrikos Sąjungos misiją Somalyje (angl. AMISOM); |
| --- | --- |

11.

teigiamai vertina vykdomą AS ir ES bendradarbiavimą, ypač vykdant Europos Sąjungos karinę operaciją Centrinės Afrikos Respublikoje, Europos Sąjungos BSGP misiją Malyje (angl. EUCAP Sahel Mali) ir Europos Sąjungos karinę misiją siekiant prisidėti prie Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo (angl. EUTM Mali); su pasitenkinimu pažymi, kad Europos Sąjungos karinė misija siekiant prisidėti prie Somalio saugumo pajėgų mokymo (angl. EUTM Somalia) padėjo išmokyti daugiau kaip 4  000 Somalio nacionalinės armijos (SNA) karių; pripažįsta sėkmingą įvairių Afrikos šalių kariuomenių pagalbą vykdant Afrikos vadovaujamą tarptautinę paramos misiją Centrinės Afrikos Respublikoje (pranc. MISCA), Jungtinių Tautų daugialypę integruotą stabilizavimo misiją Malyje (MINUSMA) ir Afrikos Sąjungos misiją Somalyje (angl. AMISOM);

| 12. | primena, kad, norint veiksmingai kovoti su terorizmu, reikia išnaikinti gilumines jo priežastis: socialinę atskirtį, nelygybę, nepakankamą išsivystymą, korupciją, gamtos išteklių gavybos pajamų pasisavinimą, suradikalėjimą ir vilties, politinio dalyvavimo bei perspektyvos nebuvimą dėl nuolatinio skurdo; prašo ES bendradarbiaujant su AKR šalimis naikinti šias gilumines priežastis ir padėti, kad nuo terorizmo ir nestabilumo nukentėjusiose vietovėse būtų itin stengiamasi užtikrinti lygiateisę galimybę įgyti išsilavinimą, gauti sveikatos priežiūros bei kitas būtinąsias paslaugas ir jų teikimą plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

12.

primena, kad, norint veiksmingai kovoti su terorizmu, reikia išnaikinti gilumines jo priežastis: socialinę atskirtį, nelygybę, nepakankamą išsivystymą, korupciją, gamtos išteklių gavybos pajamų pasisavinimą, suradikalėjimą ir vilties, politinio dalyvavimo bei perspektyvos nebuvimą dėl nuolatinio skurdo; prašo ES bendradarbiaujant su AKR šalimis naikinti šias gilumines priežastis ir padėti, kad nuo terorizmo ir nestabilumo nukentėjusiose vietovėse būtų itin stengiamasi užtikrinti lygiateisę galimybę įgyti išsilavinimą, gauti sveikatos priežiūros bei kitas būtinąsias paslaugas ir jų teikimą plačiajai visuomenei;

| 13. | primena, kad jauni ir pažeidžiami asmenys labiau pasiduoda radikalėjimo procesui; prašo valstybes užtikrinti, kad mokyklos nebūtų naudojamos kaip ekstremizmo ideologijų skleidimo centrai; |
| --- | --- |

13.

primena, kad jauni ir pažeidžiami asmenys labiau pasiduoda radikalėjimo procesui; prašo valstybes užtikrinti, kad mokyklos nebūtų naudojamos kaip ekstremizmo ideologijų skleidimo centrai;

| 14. | pabrėžia, kad taika ir saugumas yra būtinos vystymosi ir gerovės sąlygos; mano, kad Visuotinėje vystymosi po 2015 m. programoje taika ir valstybės kūrimas turėtų būti nurodyti kaip atskiri tikslai, ir pabrėžia, kad į programą turėtų būti įtrauktas visų viešosios politikos priemonių, kuriomis skatinamas žmogaus ugdymas ir tvarus vystymasis, stiprinimas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad taika ir saugumas yra būtinos vystymosi ir gerovės sąlygos; mano, kad Visuotinėje vystymosi po 2015 m. programoje taika ir valstybės kūrimas turėtų būti nurodyti kaip atskiri tikslai, ir pabrėžia, kad į programą turėtų būti įtrauktas visų viešosios politikos priemonių, kuriomis skatinamas žmogaus ugdymas ir tvarus vystymasis, stiprinimas;

| 15. | ragina ES toliau skatinti politikos suderinamumą vystymosi labui ir stiprinti ES vystymosi politikos vaidmenį imantis ES išorės veiksmų, ypač per krizes ir nuo konfliktų nukentėjusiose teritorijose; |
| --- | --- |

15.

ragina ES toliau skatinti politikos suderinamumą vystymosi labui ir stiprinti ES vystymosi politikos vaidmenį imantis ES išorės veiksmų, ypač per krizes ir nuo konfliktų nukentėjusiose teritorijose;

| 16. | pabrėžia, kad, siekiant numalšinti terorizmą, labiausiai nuo jo nukentėjusiose šalyse reikia stipresnės, demokratiškai valdomos kariuomenės ir saugumo pajėgų, taip pat tinkamos įrangos ir personalo; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad, siekiant numalšinti terorizmą, labiausiai nuo jo nukentėjusiose šalyse reikia stipresnės, demokratiškai valdomos kariuomenės ir saugumo pajėgų, taip pat tinkamos įrangos ir personalo;

| 17. | teigiamai vertina Afrikos kovos su terorizmu pavyzdinio įstatymo parengimą ir ragina AS valstybes nares, remiantis pavyzdiniu įstatymu, patobulinti nacionalinės teisės aktus; pabrėžia, kokia svarbi nepriklausoma, nešališka ir prieinama teismų sistema ir kaip svarbu panaikinti nebaudžiamumą, griežčiau laikytis teisinės valstybės principų ir pagrindinių žmogaus teisių; pabrėžia, kad kovos su terorizmu priemonės ir žmogaus teisių apsauga nėra prieštaringi tikslai, jie turi vienas kitą papildyti ir sustiprinti, o kova su terorizmu turi atitikti visus tarptautinės teisės įsipareigojimus; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina Afrikos kovos su terorizmu pavyzdinio įstatymo parengimą ir ragina AS valstybes nares, remiantis pavyzdiniu įstatymu, patobulinti nacionalinės teisės aktus; pabrėžia, kokia svarbi nepriklausoma, nešališka ir prieinama teismų sistema ir kaip svarbu panaikinti nebaudžiamumą, griežčiau laikytis teisinės valstybės principų ir pagrindinių žmogaus teisių; pabrėžia, kad kovos su terorizmu priemonės ir žmogaus teisių apsauga nėra prieštaringi tikslai, jie turi vienas kitą papildyti ir sustiprinti, o kova su terorizmu turi atitikti visus tarptautinės teisės įsipareigojimus;

| 18. | pabrėžia, kaip svarbu glaudžiau bendradarbiauti siekiant panaikinti esmines nestabilumo, pažeidžiamumo ir konfliktų priežastis; pabrėžia, kaip svarbu įvertinti visus konflikto sprendimo ciklo aspektus pradedant nuo prevencinių veiksmų ir baigiant atstatymu po konflikto ir vystymusi; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kaip svarbu glaudžiau bendradarbiauti siekiant panaikinti esmines nestabilumo, pažeidžiamumo ir konfliktų priežastis; pabrėžia, kaip svarbu įvertinti visus konflikto sprendimo ciklo aspektus pradedant nuo prevencinių veiksmų ir baigiant atstatymu po konflikto ir vystymusi;

| 19. | ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares terorizmo grėsmei priešintis ne vien ginkluota forma, bet ir naikinant jo priežastis, todėl ragina skubiai įgyvendinti paramos programas, skirtas Sahelio gyventojams, kuriems grėsmę kelia sausra, dykumėjimas, pagrindinio ugdymo, sveikatos priežiūros paslaugų nebuvimas, izoliacija ir prastas susisiekimas; |
| --- | --- |

19.

ragina AKR valstybes ir ES valstybes nares terorizmo grėsmei priešintis ne vien ginkluota forma, bet ir naikinant jo priežastis, todėl ragina skubiai įgyvendinti paramos programas, skirtas Sahelio gyventojams, kuriems grėsmę kelia sausra, dykumėjimas, pagrindinio ugdymo, sveikatos priežiūros paslaugų nebuvimas, izoliacija ir prastas susisiekimas;

| 20. | ragina Afrikos AKR valstybes dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą užkirsti kelią lytiniam smurtui per konfliktus, taip pat suteikti teisių, moterims bei mergaitėms, tarp jų įgyti išsilavinimą; kuo griežčiausiai smerkia visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites, taip pat tebesitęsiančių organizacijos „Boko Haram“ išpuolių ir kitų smurtinių veiksmų bangą, per kurią, remiantis skaičiavimais, nuo 2009 m. žuvo daugiau kaip 12  000 žmonių; reikalauja nedelsiant besąlygiškai paleisti Čiboko moksleives ir visus Nigerijoje pagrobtus vaikus; teigiamai vertina Nigerijos vyriausybės bandymus pasiekti paliaubas su organizacija „Boko Haram“ ir vesti derybas dėl 2014 m. balandžio mėn. organizacijos „Boko Haram“ pagrobtų 219 mergaičių moksleivių paleidimo; tebėra susirūpinusi, kad tai neužkirto kelio smurtui ir nesutrukdė per savaitę nuo 2014 m. spalio 20 d. Vaga Mongoro ir Gvartos kaimuose pagrobti dar 60 mergaičių ir 30 vaikų Borno valstijos Mafos mieste; |
| --- | --- |

20.

ragina Afrikos AKR valstybes dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą užkirsti kelią lytiniam smurtui per konfliktus, taip pat suteikti teisių, moterims bei mergaitėms, tarp jų įgyti išsilavinimą; kuo griežčiausiai smerkia visų formų smurtą prieš moteris ir mergaites, taip pat tebesitęsiančių organizacijos „Boko Haram“ išpuolių ir kitų smurtinių veiksmų bangą, per kurią, remiantis skaičiavimais, nuo 2009 m. žuvo daugiau kaip 12  000 žmonių; reikalauja nedelsiant besąlygiškai paleisti Čiboko moksleives ir visus Nigerijoje pagrobtus vaikus; teigiamai vertina Nigerijos vyriausybės bandymus pasiekti paliaubas su organizacija „Boko Haram“ ir vesti derybas dėl 2014 m. balandžio mėn. organizacijos „Boko Haram“ pagrobtų 219 mergaičių moksleivių paleidimo; tebėra susirūpinusi, kad tai neužkirto kelio smurtui ir nesutrukdė per savaitę nuo 2014 m. spalio 20 d. Vaga Mongoro ir Gvartos kaimuose pagrobti dar 60 mergaičių ir 30 vaikų Borno valstijos Mafos mieste;

| 21. | ragina Europos Komisiją ir tarptautines organizacijas, pvz., Kovos su terorizmu komitetą, Interpolą ir JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biurą, suteikti AKR valstybėms reikiamą pagalbą siekiant sustiprinti jų gebėjimus užkirsti kelią terorizmui ir su juo kovoti; |
| --- | --- |

21.

ragina Europos Komisiją ir tarptautines organizacijas, pvz., Kovos su terorizmu komitetą, Interpolą ir JT Narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biurą, suteikti AKR valstybėms reikiamą pagalbą siekiant sustiprinti jų gebėjimus užkirsti kelią terorizmui ir su juo kovoti;

| 22. | ragina AKR valstybių vyriausybes ir atitinkamų šalių religines bendruomenes aktyviai įsitraukti į susitaikymo veiksmus ir pasipriešinti bet kokiems bandymams kurstyti religinių bendruomenių tarpusavio neapykantą; |
| --- | --- |

22.

ragina AKR valstybių vyriausybes ir atitinkamų šalių religines bendruomenes aktyviai įsitraukti į susitaikymo veiksmus ir pasipriešinti bet kokiems bandymams kurstyti religinių bendruomenių tarpusavio neapykantą;

| 23. | teigiamai vertina Somalio valdžios pasirengimą pradėti pokalbius su pasidavusiais organizacijos „al-Shabaab“ nariais; pabrėžia, kad rimtos diskusijos gali būti pradėtos tik tada, kai organizacija „al-Shabaab“ pareikš norinti būti Somaliui rengiamo sprendimo dalimi; pabrėžia, kokie svarbūs Somalio nacionalinės armijos ir AS pajėgų pastarojo meto kariniai laimėjimai išlaisvinant miestus ir šalies kelius nuo organizacijos „al-Shabaab“ kontrolės. konstatuoja, kad organizacijos „al-Shabaab“ lyderis Ahmed Godane mirė; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina Somalio valdžios pasirengimą pradėti pokalbius su pasidavusiais organizacijos „al-Shabaab“ nariais; pabrėžia, kad rimtos diskusijos gali būti pradėtos tik tada, kai organizacija „al-Shabaab“ pareikš norinti būti Somaliui rengiamo sprendimo dalimi; pabrėžia, kokie svarbūs Somalio nacionalinės armijos ir AS pajėgų pastarojo meto kariniai laimėjimai išlaisvinant miestus ir šalies kelius nuo organizacijos „al-Shabaab“ kontrolės. konstatuoja, kad organizacijos „al-Shabaab“ lyderis Ahmed Godane mirė;

| 24. | paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms. |
| --- | --- |

24.

paveda pirmininkams perduoti šią rezoliuciją AKR ir ES ministrų tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, Afrikos Sąjungai, Panafrikos Parlamentui ir AKR valstybių regioninėms organizacijoms.

---

(1)  Priimta 2014 m. gruodžio 3 d. AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje Strasbūre (Prancūzija).

1

(2)  Priimta AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje 2014 m. gruodžio 3 d. Strasbūre (Prancūzija).

2

(3)  OL L 317, 2000 12 15, p. 3.

3

(4)  OL L 287, 2005 10 28, p. 4.

4

(5)  OL L 287, 2010 11 4, p. 3.

5

(6)  http://www.lisbon-treaty.org/wcm/the-lisbon-treaty/treaty-on-the-functioning-of-the-european-union and-comments/part-5-external-action-by-the-union/title-3-cooperation-with-third-countries-and humantarian-aid/chapter-1-development-cooperation/496-article-208.html

6

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/142094.pdf

7

(8)  http://www.ipex.eu/IPEXL-WEB/dossier/document/COM20140263.doc

8

(9)  http://www.un.org/partnerships/Docs/partnershipreport_a-56-323.pdf

9

(10)  http://www.undp.org/content/dam/undp/library/corporate/Partnerships/Private%20Sector/UNDP Private-Sector-Strategy-final-draft-2012.pdf

10

(11)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

11

(12)  http://www.oecd.org/development/effectiveness/34428351.pdf

12

(13)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

13

(14)  http://www.uncsd2012.org/content/documents/814UNCSD%20REPORT%20final%20revs.pdf

14

(15)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

15

(16)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:2020:FIN:LT:PDF

16

(17)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

17

(18)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/--multi/documents/publication/wcms_094386.pdf

18

(19)  http://www.unglobalcompact.org/AboutTheGC/

19

(20)  http://www.oecd.org/investment/mne/38783873.pdf

20

(21)  http://www.worldbank.org/ida/papers/ABCs/psd-2013.pdf

21

(22)  http://www.afdb.org/fileadmin/uploads/afdb/Documents/Policy-Documents/2013-2017_-Private_Sector_Development_Strategy.pdf

22

(23)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=167&Itemid=163

23

(24)  http://www.eac.int/index.php?option=com_docman&task=doc_view&gid=650&Itemid=163

24

(25)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/143315.pdf

25

(26)  Priimta 2014 m. gruodžio 3 d. AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje Strasbūre (Prancūzija).

26

(27)  Priimta 2014 m. gruodžio 3 d. AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje Strasbūre (Prancūzija).

27

(28)  Priimti tekstai, P8_(2014)0026.

28

(29)  Priimta 2014 m. gruodžio 3 d. AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje Strasbūre (Prancūzija).

29

(30)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0006.

30

(31)  Priimti tekstai, P7_TA(2013)0513.

31

(32)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0008.

32

---