# Euroopan unionin L 179/8. h

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 179 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta8. heinäkuu 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 179

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta8. heinäkuu 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1071, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN), jonka Saksa on toteuttanut Saarbrückenin lentoaseman ja sitä käyttävien lentoyhtiöiden hyväksi (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5062) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission päätös(EU) 2015/1072, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, Saksan toimenpiteistä yrityksen Propapier PM2 GmbH hyväksi – valtiontuki SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6837) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 54 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1073, annettu 9 päivänä tammikuuta 2015, valtiontuesta SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), jonka Kypros on myöntänyt Cyprus Airways (Public) Ltd:lle (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 9362) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 83 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1074, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, valtiontuesta SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), jonka Italia on toteuttanut – Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava lisähyvitys CSTP-yritykselle (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 74) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 112 |
| | * | Komission päätös (EU) 2015/1075, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, valtiontuesta SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), jonka Italia on toteuttanut – Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava lisähyvitys Buonotourist-yritykselle (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 75) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  ) | 128 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2015/1071, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontuesta SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN), jonka Saksa on toteuttanut Saarbrückenin lentoaseman ja sitä käyttävien lentoyhtiöiden hyväksi (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5062) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5062)

1

1

*

Komission päätös(EU) 2015/1072, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, Saksan toimenpiteistä yrityksen Propapier PM2 GmbH hyväksi – valtiontuki SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07) (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6837) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6837)

1

54

*

Komission päätös (EU) 2015/1073, annettu 9 päivänä tammikuuta 2015, valtiontuesta SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), jonka Kypros on myöntänyt Cyprus Airways (Public) Ltd:lle (tiedoksiannettu numerolla C(2014) 9362) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 9362)

1

83

*

Komission päätös (EU) 2015/1074, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, valtiontuesta SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), jonka Italia on toteuttanut – Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava lisähyvitys CSTP-yritykselle (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 74) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 74)

1

112

*

Komission päätös (EU) 2015/1075, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, valtiontuesta SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN), jonka Italia on toteuttanut – Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava lisähyvitys Buonotourist-yritykselle (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 75) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 75)

1

128

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

PÄÄTÖKSET

| 8.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/1

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1071,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

valtiontuesta SA.26190 (2012/C) (ex 2011/NN), jonka Saksa on toteuttanut Saarbrückenin lentoaseman ja sitä käyttävien lentoyhtiöiden hyväksi

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 5062)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO,

joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan (1),

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Euroopan parlamentin jäsen Hiltrud Breyer esitti vuonna 2008 kirjallisen kysymyksen, jossa otettiin esiin Verkehrsholding Saarlandin, jäljempänä ”vh Saar”, ja Saarbrückenin lentoaseman julkinen rahoitus sekä lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille myönnetyt alennukset (3). Komissaari Tajani vastasi kysymykseen 5 päivänä syyskuuta 2008. Lisäksi kysymys kirjattiin kanteluksi numerolla CP 171/2008. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin jäsen Hiltrud Breyer esitti vuonna 2008 kirjallisen kysymyksen, jossa otettiin esiin Verkehrsholding Saarlandin, jäljempänä ”vh Saar”, ja Saarbrückenin lentoaseman julkinen rahoitus sekä lentoasemaa käyttäville lentoyhtiöille myönnetyt alennukset (3). Komissaari Tajani vastasi kysymykseen 5 päivänä syyskuuta 2008. Lisäksi kysymys kirjattiin kanteluksi numerolla CP 171/2008.

| (2) | Parlamentin jäsenen kysymyksessä väitettiin, että vh Saar oli saanut Saarlandin osavaltion budjetista 11 miljoonaa euroa pääomankorotuksen muodossa. Siinä väitettiin, että varat käytettiin lentoaseman pitäjän, joka kuului vh Saarin tytäryhtiöön, tappioiden kattamiseen. Lentoaseman pitäjän, sen emoyhtiön ja vh Saarin väitettiin olevan toisiinsa yhteydessä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevien sopimusten kautta. Järjestelyn tarkoituksena väitettiin olevan peitelty ja jatkuva kannattamattoman lentoaseman tukeminen. |
| --- | --- |

(2)

Parlamentin jäsenen kysymyksessä väitettiin, että vh Saar oli saanut Saarlandin osavaltion budjetista 11 miljoonaa euroa pääomankorotuksen muodossa. Siinä väitettiin, että varat käytettiin lentoaseman pitäjän, joka kuului vh Saarin tytäryhtiöön, tappioiden kattamiseen. Lentoaseman pitäjän, sen emoyhtiön ja vh Saarin väitettiin olevan toisiinsa yhteydessä voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevien sopimusten kautta. Järjestelyn tarkoituksena väitettiin olevan peitelty ja jatkuva kannattamattoman lentoaseman tukeminen.

| (3) | Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 31 päivänä heinäkuuta 2008, 24 päivänä syyskuuta 2010 ja 8 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi pyyntöihin ja antoi lisätietoja 4 päivänä marraskuuta 2008, 17 päivänä tammikuuta 2011, 14 päivänä kesäkuuta 2011 ja 7 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi Saksalta lisätietoja 31 päivänä heinäkuuta 2008, 24 päivänä syyskuuta 2010 ja 8 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Saksa vastasi pyyntöihin ja antoi lisätietoja 4 päivänä marraskuuta 2008, 17 päivänä tammikuuta 2011, 14 päivänä kesäkuuta 2011 ja 7 päivänä lokakuuta 2011.

| (4) | Komissio ilmoitti Saksalle 22 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen tukea koskeva muodollinen tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Saksalle 22 päivänä helmikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen tukea koskeva muodollinen tutkintamenettely.

| (5) | Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös, jäljempänä ”aloituspäätös”, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta. |
| --- | --- |

(5)

Menettelyn aloittamisesta tehty komission päätös, jäljempänä ”aloituspäätös”, on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa väitetystä tuesta.

| (6) | Komissio sai 20 päivänä elokuuta 2012 huomautuksia Air Berliniltä. Ne toimitettiin Saksalle 1 päivänä lokakuuta 2012, ja sille annettiin mahdollisuus reagoida kuukauden kuluessa. Saksan huomautukset saapuivat 29 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Menettelyn puitteissa saatiin huomautuksia yksittäisiltä henkilöiltä, joiden mukaan lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai 20 päivänä elokuuta 2012 huomautuksia Air Berliniltä. Ne toimitettiin Saksalle 1 päivänä lokakuuta 2012, ja sille annettiin mahdollisuus reagoida kuukauden kuluessa. Saksan huomautukset saapuivat 29 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Menettelyn puitteissa saatiin huomautuksia yksittäisiltä henkilöiltä, joiden mukaan lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus oli valtiontukea.

| (7) | Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio pyysi lisätietoja 24 päivänä helmikuuta 2012, 23 päivänä huhtikuuta 2012, 16 päivänä lokakuuta 2012, 26 päivänä marraskuuta 2013 ja 14 päivänä maaliskuuta 2014. Saksa vastasi pyyntöihin ja antoi lisätietoja 17 päivänä huhtikuuta 2012, 4 päivänä toukokuuta 2012, 14 päivänä joulukuuta 2012, 14 päivänä tammikuuta 2014 ja 3 päivänä huhtikuuta 2014. |
| --- | --- |

(7)

Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn komissio pyysi lisätietoja 24 päivänä helmikuuta 2012, 23 päivänä huhtikuuta 2012, 16 päivänä lokakuuta 2012, 26 päivänä marraskuuta 2013 ja 14 päivänä maaliskuuta 2014. Saksa vastasi pyyntöihin ja antoi lisätietoja 17 päivänä huhtikuuta 2012, 4 päivänä toukokuuta 2012, 14 päivänä joulukuuta 2012, 14 päivänä tammikuuta 2014 ja 3 päivänä huhtikuuta 2014.

| (8) | Komissio ilmoitti Saksalle 24 päivänä helmikuuta 2014, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat (5) oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014, ja pyysi Saksaa esittämään huomautuksensa 20 työpäivän kuluessa uusien ilmailusuuntaviivojen julkaisusta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Saksa vastasi 6 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti Saksalle 24 päivänä helmikuuta 2014, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivat (5) oli hyväksytty 20 päivänä helmikuuta 2014, ja pyysi Saksaa esittämään huomautuksensa 20 työpäivän kuluessa uusien ilmailusuuntaviivojen julkaisusta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Saksa vastasi 6 päivänä toukokuuta 2014.

| (9) | Suuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014 (6). Niillä korvattiin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (7). |
| --- | --- |

(9)

Suuntaviivat julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä4 päivänä huhtikuuta 2014 (6). Niillä korvattiin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat (7).

| (10) | Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä tarkasteltavaan asiaan 20 työpäivän kuluessa siitä, kun ilmoitus julkaistiin (8). Air Berlin toimitti huomautuksia 5 päivänä toukokuuta 2014. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistiin 15 päivänä huhtikuuta 2014 ilmoitus, jossa jäsenvaltioita ja asianomaisia pyydettiin esittämään huomautuksensa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisesta tässä tarkasteltavaan asiaan 20 työpäivän kuluessa siitä, kun ilmoitus julkaistiin (8). Air Berlin toimitti huomautuksia 5 päivänä toukokuuta 2014.

| (11) | Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä kesäkuuta 2014, että se hyväksyy poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen englannin kielellä. |
| --- | --- |

(11)

Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä kesäkuuta 2014, että se hyväksyy poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen englannin kielellä.

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS JA PERUSTEET MENETTELYN ALOITTAMISELLE

2.1   TUTKINNAN TAUSTA

2.1.1   SAARBRÜCKENIN LENTOASEMAN HISTORIA JA KEHITYS

| (12) | Saarbrückenin lentoasema on Saarlandin osavaltion pääkaupungin Saarbrückenin lentoasema. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan lentoasema vihittiin käyttöön 1928 ja se oli toiminnassa vuoteen 1939, jolloin se sodan syttyessä suljettiin. Lentoaseman toiminta aloitettiin uudelleen vuonna 1966, kun rakennettiin uudenaikainen keskikokoisille lentokoneille sopiva kiitotie. Vuonna 1999 aloitettiin uuden terminaalin rakentaminen, mikä edellytti noin 11,8 miljoonan euron investointeja. Uusi terminaali, joka julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan oli suunniteltu 8 00  000 matkustajalle vuodessa, avattiin toukokuussa 2005. Saksa on ilmoittanut, että turvallisuusinfrastruktuurista johtuvien rajoitusten vuoksi lentoaseman todellinen kapasiteetti on kuitenkin vain 7 00  000 matkustajaa vuodessa. |
| --- | --- |

(12)

Saarbrückenin lentoasema on Saarlandin osavaltion pääkaupungin Saarbrückenin lentoasema. Julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan lentoasema vihittiin käyttöön 1928 ja se oli toiminnassa vuoteen 1939, jolloin se sodan syttyessä suljettiin. Lentoaseman toiminta aloitettiin uudelleen vuonna 1966, kun rakennettiin uudenaikainen keskikokoisille lentokoneille sopiva kiitotie. Vuonna 1999 aloitettiin uuden terminaalin rakentaminen, mikä edellytti noin 11,8 miljoonan euron investointeja. Uusi terminaali, joka julkisesti saatavilla olevien tietojen mukaan oli suunniteltu 8 00  000 matkustajalle vuodessa, avattiin toukokuussa 2005. Saksa on ilmoittanut, että turvallisuusinfrastruktuurista johtuvien rajoitusten vuoksi lentoaseman todellinen kapasiteetti on kuitenkin vain 7 00  000 matkustajaa vuodessa.

| (13) | Taulukoissa 1 ja 2 kuvataan lentoaseman kehitystä matkustajamäärinä ja lentoina. Lentorahdin merkitys ei ole Saarbrückenin lentoasemalla suuri.

  Taulukko 1


  Matkustajamäärät 1998–2012
   (9)











  Vuosi | Kaupalliset reittilennot | Kaupalliset tilauslennot | Kaupalliset yhteensä | Ei-kaupalliset | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 1 26  231 | 2 93  449 | 4 19  680 | 10  070 | 4 29  750 |
| 1999 | 1 34  228 | 3 08  634 | 4 42  862 | 3  810 | 4 46  672 |
| 2000 | 1 49  693 | 3 32  902 | 4 82  595 | 1  971 | 4 84  566 |
| 2001 | 1 41  676 | 3 38  354 | 4 80  030 | 831 | 4 80  861 |
| 2002 | 1 44  542 | 3 16  757 | 4 61  299 | 946 | 4 62  245 |
| 2003 | 1 35  100 | 3 23  083 | 4 58  183 | 1  502 | 4 59  685 |
| 2004 | 1 28  498 | 3 31  355 | 4 59  853 | 1  560 | 4 61  413 |
| 2005 | 1 36  178 | 3 50  052 | 4 86  230 | 1  256 | 4 87  486 |
| 2006 | 1 25  188 | 2 95  033 | 4 20  221 | 1  422 | 4 21  643 |
| 2007 | 1 76  690 | 1 73  263 | 3 49  953 | 639 | 3 50  592 |
| 2008 | 3 60  694 | 1 57  226 | 5 17  920 | 368 | 5 18  288 |
| 2009 | 3 35  684 | 1 34  249 | 4 69  933 | 214 | 4 70  147 |
| 2010 | 3 31  780 | 1 59  469 | 4 91  249 | 166 | 4 91  415 |
| 2011 | 3 68  314 | 84  000 | 4 52  314 | 1  338 | 4 53  652 |
| 2012 | 3 64  076 | 61  353 | 4 25  429 | 414 | 4 25  843 |

(13)

Taulukoissa 1 ja 2 kuvataan lentoaseman kehitystä matkustajamäärinä ja lentoina. Lentorahdin merkitys ei ole Saarbrückenin lentoasemalla suuri.

Taulukko 1

Matkustajamäärät 1998–2012
   (9)

Vuosi

Kaupalliset reittilennot

Kaupalliset tilauslennot

Kaupalliset yhteensä

Ei-kaupalliset

Yhteensä

1998

1 26  231

2 93  449

4 19  680

10  070

4 29  750

1999

1 34  228

3 08  634

4 42  862

3  810

4 46  672

2000

1 49  693

3 32  902

4 82  595

1  971

4 84  566

2001

1 41  676

3 38  354

4 80  030

831

4 80  861

2002

1 44  542

3 16  757

4 61  299

946

4 62  245

2003

1 35  100

3 23  083

4 58  183

1  502

4 59  685

2004

1 28  498

3 31  355

4 59  853

1  560

4 61  413

2005

1 36  178

3 50  052

4 86  230

1  256

4 87  486

2006

1 25  188

2 95  033

4 20  221

1  422

4 21  643

2007

1 76  690

1 73  263

3 49  953

639

3 50  592

2008

3 60  694

1 57  226

5 17  920

368

5 18  288

2009

3 35  684

1 34  249

4 69  933

214

4 70  147

2010

3 31  780

1 59  469

4 91  249

166

4 91  415

2011

3 68  314

84  000

4 52  314

1  338

4 53  652

2012

3 64  076

61  353

4 25  429

414

4 25  843

Taulukko 2

Lennot
   (10)

| Vuosi | Kaupalliset reittilennot | Kaupalliset tilauslennot | Kaupalliset yhteensä | Ei-kaupalliset | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 7  240 | 6  021 | 13  261 | 7  558 | 20  819 |
| 1999 | 7  491 | 7  192 | 14  683 | 7  280 | 21  963 |
| 2000 | 7  970 | 8  171 | 16  141 | 4  972 | 21  113 |
| 2001 | 6  740 | 4  624 | 11  364 | 3  582 | 14  946 |
| 2002 | 7  979 | 3  957 | 11  936 | 3  228 | 15  164 |
| 2003 | 7  256 | 4  377 | 11  633 | 3  378 | 15  011 |
| 2004 | 6  531 | 4  032 | 10  563 | 3  201 | 13  764 |
| 2005 | 6  291 | 4  453 | 10  744 | 3  458 | 14  202 |
| 2006 | 6  469 | 4  539 | 10  980 | 4  047 | 15  055 |
| 2007 | 7  046 | 4  011 | 11  057 | 3  464 | 14  521 |
| 2008 | 11  173 | 3  475 | 14  648 | 2  596 | 17  244 |
| 2009 | 9  686 | 2  912 | 12  598 | 3  093 | 15  691 |
| 2010 | 8  775 | 4  983 | 13  758 | 2  487 | 16  245 |
| 2011 | 7  307 | 4  641 | 11  948 | 2  535 | 14  483 |
| 2012 | 6  567 | 3  398 | 9  965 | 2  359 | 12  324 |

Vuosi

Kaupalliset reittilennot

Kaupalliset tilauslennot

Kaupalliset yhteensä

Ei-kaupalliset

Yhteensä

1998

7  240

6  021

13  261

7  558

20  819

1999

7  491

7  192

14  683

7  280

21  963

2000

7  970

8  171

16  141

4  972

21  113

2001

6  740

4  624

11  364

3  582

14  946

2002

7  979

3  957

11  936

3  228

15  164

2003

7  256

4  377

11  633

3  378

15  011

2004

6  531

4  032

10  563

3  201

13  764

2005

6  291

4  453

10  744

3  458

14  202

2006

6  469

4  539

10  980

4  047

15  055

2007

7  046

4  011

11  057

3  464

14  521

2008

11  173

3  475

14  648

2  596

17  244

2009

9  686

2  912

12  598

3  093

15  691

2010

8  775

4  983

13  758

2  487

16  245

2011

7  307

4  641

11  948

2  535

14  483

2012

6  567

3  398

9  965

2  359

12  324

| (14) | Merkittävimmät lentoasemaan vaikuttaneet tapahtumat ovat olleet Hapag Lloydin lähteminen vuonna 2006 ja Air Berlinin perustaminen vuonna 2007. Reittilentoyhtiö Hapag Lloydin (nykyisin TUIFly) osuus Saarbrückenin lentoaseman koko liikenteestä oli yli 1 90  000 matkustajaa, kunnes se päätti siirtää toimintansa lähellä sijaitsevalle Zweibrückenin lentoasemalle. Air Berlinin perustaminen merkitsi reittilentoliikenteen huomattavaa lisääntymistä Saarbrückenin lentoasemalla. Tämän seurauksena Saarbrückenin lentoaseman matkustajien enemmistö on vuodesta 2007 lukien tullut reittilentoliikenteestä, kun vuoteen 2006 asti valtaosa Saarbrückenin lentoaseman liikenteestä oli tilausliikennettä. |
| --- | --- |

(14)

Merkittävimmät lentoasemaan vaikuttaneet tapahtumat ovat olleet Hapag Lloydin lähteminen vuonna 2006 ja Air Berlinin perustaminen vuonna 2007. Reittilentoyhtiö Hapag Lloydin (nykyisin TUIFly) osuus Saarbrückenin lentoaseman koko liikenteestä oli yli 1 90  000 matkustajaa, kunnes se päätti siirtää toimintansa lähellä sijaitsevalle Zweibrückenin lentoasemalle. Air Berlinin perustaminen merkitsi reittilentoliikenteen huomattavaa lisääntymistä Saarbrückenin lentoasemalla. Tämän seurauksena Saarbrückenin lentoaseman matkustajien enemmistö on vuodesta 2007 lukien tullut reittilentoliikenteestä, kun vuoteen 2006 asti valtaosa Saarbrückenin lentoaseman liikenteestä oli tilausliikennettä.

| (15) | Tulevaisuuden osalta Saksa on ilmoittanut, että tuoreimman lentoliikenne-ennusteen mukaan (elokuu 2010) matkustajamäärän voidaan odottaa kasvavan [...] (11) matkustajaan vuonna 2020. |
| --- | --- |

(15)

Tulevaisuuden osalta Saksa on ilmoittanut, että tuoreimman lentoliikenne-ennusteen mukaan (elokuu 2010) matkustajamäärän voidaan odottaa kasvavan [...] (11) matkustajaan vuonna 2020.

2.1.2   MAANTIETEELLINEN SIJAINTI JA VAIKUTUSALUE

| (16) | Saarbrückenin lentoasema sijaitsee noin 10 kilometriä kaakkoon Saarbückenin kaupungista. Muut lähimmät lentokentät ovat (12):






  — | Zweibrückenin lentoasema (noin 39 km tai noin 29 minuuttia autolla) |
| --- | --- | --- |

(16)

Saarbrückenin lentoasema sijaitsee noin 10 kilometriä kaakkoon Saarbückenin kaupungista. Muut lähimmät lentokentät ovat (12):

—

Zweibrückenin lentoasema (noin 39 km tai noin 29 minuuttia autolla)

| — | Metz-Nancy-Lorrainen lentoasema (noin 96 km tai noin 61 minuuttia autolla) |
| --- | --- |

—

Metz-Nancy-Lorrainen lentoasema (noin 96 km tai noin 61 minuuttia autolla)

| — | Luxemburgin lentoasema (noin 121 km tai noin 77 minuuttia autolla) |
| --- | --- |

—

Luxemburgin lentoasema (noin 121 km tai noin 77 minuuttia autolla)

| — | Frankfurt-Hahnin lentoasema (noin 128 km tai noin 85 minuuttia autolla) |
| --- | --- |

—

Frankfurt-Hahnin lentoasema (noin 128 km tai noin 85 minuuttia autolla)

| — | Strasburgin lentoasema (noin 140 km tai noin 91 minuuttia autolla) |
| --- | --- |

—

Strasburgin lentoasema (noin 140 km tai noin 91 minuuttia autolla)

| — | Frankfurtin (Main) lentoasema (noin 163 km, tai noin 92 minuuttia autolla) |
| --- | --- |

—

Frankfurtin (Main) lentoasema (noin 163 km, tai noin 92 minuuttia autolla)

| — | Karlsruhe/Baden-Badenin lentoasema (noin 161 km, tai noin 104 minuuttia autolla) |
| --- | --- |

—

Karlsruhe/Baden-Badenin lentoasema (noin 161 km, tai noin 104 minuuttia autolla)

| (17) | Saksan mukaan matkustajien suuri enemmistö on lähialueelta: 71 prosenttia matkustajista tulee Saarlandista, 15 prosenttia Rheinland-Pfalzin länsiosista (Zweibrückenin alue mukaan lukien) ja noin 14 prosenttia Ranskasta, Luxemburgista ja Trierin alueelta. Myös matkustajamäärien ennustetun kasvun odotetaan johtuvan kysynnän lisääntymisestä Saarlandin alueella. |
| --- | --- |

(17)

Saksan mukaan matkustajien suuri enemmistö on lähialueelta: 71 prosenttia matkustajista tulee Saarlandista, 15 prosenttia Rheinland-Pfalzin länsiosista (Zweibrückenin alue mukaan lukien) ja noin 14 prosenttia Ranskasta, Luxemburgista ja Trierin alueelta. Myös matkustajamäärien ennustetun kasvun odotetaan johtuvan kysynnän lisääntymisestä Saarlandin alueella.

2.1.3   SAARBRÜCKENIN LENTOASEMAN OIKEUDELLINEN JA TALOUDELLINEN ASEMA

| (18) | Lentoaseman aiempi omistaja ja pitäjä Flughafen Saarbrücken GmbH jaettiin vuonna 1997 kahteen erilliseen yhtiöön: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH:lle, jäljempänä ”FSBG”, annettiin tehtäväksi lentoaseman pitäminen, ja Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH, jäljempänä ”FSBesitzG”, omisti lentoaseman ja huolehti sen infrastruktuurin kunnossapidosta. FSBG:n oli maksettava FSBesitzG:lle leasingmaksu lentoaseman pitämisestä ja sen kaupallisesta hyödyntämisestä. |
| --- | --- |

(18)

Lentoaseman aiempi omistaja ja pitäjä Flughafen Saarbrücken GmbH jaettiin vuonna 1997 kahteen erilliseen yhtiöön: Flughafen Saarbrücken Betriebsgesellschaft mbH:lle, jäljempänä ”FSBG”, annettiin tehtäväksi lentoaseman pitäminen, ja Flughafen Saarbrücken Besitzgesellschaft mbH, jäljempänä ”FSBesitzG”, omisti lentoaseman ja huolehti sen infrastruktuurin kunnossapidosta. FSBG:n oli maksettava FSBesitzG:lle leasingmaksu lentoaseman pitämisestä ja sen kaupallisesta hyödyntämisestä.

| (19) | FSBesitzG omisti FSBG:stä 48 prosenttia, Fraport AG (Frankfurtin (Main) lentoaseman pitäjä) 51 prosenttia ja Saarbrückenin kaupunki 1 prosentin 30 päivään kesäkuuta 2007 asti. FSBesitzG puolestaan oli vh Saarin (99,9 prosenttia) ja Saarlandin osavaltion (0,1 prosenttia) omistuksessa. Vh Saar on aina ollut suoraan Saarlandin osavaltion omistuksessa. |
| --- | --- |

(19)

FSBesitzG omisti FSBG:stä 48 prosenttia, Fraport AG (Frankfurtin (Main) lentoaseman pitäjä) 51 prosenttia ja Saarbrückenin kaupunki 1 prosentin 30 päivään kesäkuuta 2007 asti. FSBesitzG puolestaan oli vh Saarin (99,9 prosenttia) ja Saarlandin osavaltion (0,1 prosenttia) omistuksessa. Vh Saar on aina ollut suoraan Saarlandin osavaltion omistuksessa.

| (20) | Fraport AG myi 30 päivänä kesäkuuta 2007 osuutensa FSBG:ssä FSBesitzG:lle, joka tämän jälkeen omisti 99 prosenttia FSBG:stä. Vuoden 2008 alussa nämä kaksi yhtiötä sulautuivat yhteen perustaakseen uudelleen Flughafen Saarbrücken GmbH:n, jäljempänä ”FSG”. Näin ne käytännössä loivat uudelleen tilanteen, joka vallitsi ennen kuin Fraport AG osittain yksityistettiin vuonna 1997. Vh Saar on vuodesta 2008 tähän asti omistanut FSG:stä 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(20)

Fraport AG myi 30 päivänä kesäkuuta 2007 osuutensa FSBG:ssä FSBesitzG:lle, joka tämän jälkeen omisti 99 prosenttia FSBG:stä. Vuoden 2008 alussa nämä kaksi yhtiötä sulautuivat yhteen perustaakseen uudelleen Flughafen Saarbrücken GmbH:n, jäljempänä ”FSG”. Näin ne käytännössä loivat uudelleen tilanteen, joka vallitsi ennen kuin Fraport AG osittain yksityistettiin vuonna 1997. Vh Saar on vuodesta 2008 tähän asti omistanut FSG:stä 100 prosenttia.

| (21) | Saarlandin talous- ja raha-asioiden ministeriö perusti vh Saarin vuonna 1996. Yhtiön toiminta-ajatuksena on ”koordinoida Saarlandin julkisten lentoasemien ja satamien rakentamiseen, laajentamiseen ja pitämiseen liittyvää toimintaa”. Vh Saarin yhtiöjärjestyksessä oli maininta määräysvaltasopimuksen tekemisestä FSG:n kanssa. Ainoana osakkeenomistajana Saarlandin osavaltiohallinto nimittää hallituksen ja hallintoneuvoston. FSG:n lisäksi vh Saar omistaa myös Hafenbetriebe Saarland GmbH:n, jäljempänä ”HSG”, joka omistaa ja pitää useita satamia Saarlandissa. |
| --- | --- |

(21)

Saarlandin talous- ja raha-asioiden ministeriö perusti vh Saarin vuonna 1996. Yhtiön toiminta-ajatuksena on ”koordinoida Saarlandin julkisten lentoasemien ja satamien rakentamiseen, laajentamiseen ja pitämiseen liittyvää toimintaa”. Vh Saarin yhtiöjärjestyksessä oli maininta määräysvaltasopimuksen tekemisestä FSG:n kanssa. Ainoana osakkeenomistajana Saarlandin osavaltiohallinto nimittää hallituksen ja hallintoneuvoston. FSG:n lisäksi vh Saar omistaa myös Hafenbetriebe Saarland GmbH:n, jäljempänä ”HSG”, joka omistaa ja pitää useita satamia Saarlandissa.

| (22) | FSBesitzG perustettiin 4 päivänä heinäkuuta 1997 alkuperäisen FSG:n oikeusseuraajaksi. Sen toiminta-ajatuksena oli ”lentoaseman rakentaminen, kunnossapito ja vuokraus sekä [FSBG:n] osakkeiden omistus”. Hallintoneuvoston nimitti Saarlandin hallitus ja sen puheenjohtajan valitsi ilmailualasta vastaava Saarlandin ministeriö. Käytettäessä äänioikeutta FSBG:n yhtiökokouksessa yhtiön johtoa sitoivat talous- ja raha-asioiden ministeriöstä saadut ohjeet. |
| --- | --- |

(22)

FSBesitzG perustettiin 4 päivänä heinäkuuta 1997 alkuperäisen FSG:n oikeusseuraajaksi. Sen toiminta-ajatuksena oli ”lentoaseman rakentaminen, kunnossapito ja vuokraus sekä [FSBG:n] osakkeiden omistus”. Hallintoneuvoston nimitti Saarlandin hallitus ja sen puheenjohtajan valitsi ilmailualasta vastaava Saarlandin ministeriö. Käytettäessä äänioikeutta FSBG:n yhtiökokouksessa yhtiön johtoa sitoivat talous- ja raha-asioiden ministeriöstä saadut ohjeet.

| (23) | FSBG perustettiin 4 päivänä heinäkuuta 1997. Sen toiminta-ajatuksena oli Saarbrückenin lentoaseman pitäminen. Sen johto nimitettiin yhtiökokouksen 75 prosentin enemmistöllä. Hallintoneuvostossa oli kymmenen jäsentä, joista Fraport AG nimitti viisi ja FSBesitzG toiset viisi. Vuodesta 2006 alkaen hallintoneuvostossa oli kuusi jäsentä, joista Fraport AG nimitti kaksi ja FSBesitzG neljä. |
| --- | --- |

(23)

FSBG perustettiin 4 päivänä heinäkuuta 1997. Sen toiminta-ajatuksena oli Saarbrückenin lentoaseman pitäminen. Sen johto nimitettiin yhtiökokouksen 75 prosentin enemmistöllä. Hallintoneuvostossa oli kymmenen jäsentä, joista Fraport AG nimitti viisi ja FSBesitzG toiset viisi. Vuodesta 2006 alkaen hallintoneuvostossa oli kuusi jäsentä, joista Fraport AG nimitti kaksi ja FSBesitzG neljä.

| (24) | FSG perustettiin 30 päivänä elokuuta 2008. Sen toiminta-ajatuksena on Saarbrückenin siviili-ilmailuun tarkoitetun lentoaseman pitäminen ja siihen liittyvä oheistoiminta. Saarlandin osavaltiohallinto nimittää hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet. Ilmailualasta vastaava ministeriö nimittää hallintoneuvoston puheenjohtajan. |
| --- | --- |

(24)

FSG perustettiin 30 päivänä elokuuta 2008. Sen toiminta-ajatuksena on Saarbrückenin siviili-ilmailuun tarkoitetun lentoaseman pitäminen ja siihen liittyvä oheistoiminta. Saarlandin osavaltiohallinto nimittää hallituksen ja hallintoneuvoston jäsenet. Ilmailualasta vastaava ministeriö nimittää hallintoneuvoston puheenjohtajan.

2.2   TUTKITTAVANA OLEVAT TOIMENPITEET JA SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISELLE

| (25) | Komissio on tutkinut useita Saarbrückenin lentoasemaan liittyviä toimenpiteitä. Komissio on arvioinut, ovatko toimenpiteet valtiontukea ja voidaanko niitä pitää sisämarkkinoille soveltuvina. |
| --- | --- |

(25)

Komissio on tutkinut useita Saarbrückenin lentoasemaan liittyviä toimenpiteitä. Komissio on arvioinut, ovatko toimenpiteet valtiontukea ja voidaanko niitä pitää sisämarkkinoille soveltuvina.

| (26) | Seuraavien toimenpiteiden osalta tutkittiin, ovatko ne valtiontukea vh Saarille, FSG:lle ja FSBesitzG:lle:






  a) | vh Saarin, FSG:n ja FSBesitzG:n rahoittaminen Saarlandin toimesta |
| --- | --- | --- |

(26)

Seuraavien toimenpiteiden osalta tutkittiin, ovatko ne valtiontukea vh Saarille, FSG:lle ja FSBesitzG:lle:

a)

vh Saarin, FSG:n ja FSBesitzG:n rahoittaminen Saarlandin toimesta

| b) | useiden maa-alueiden luovutus Saarlandilta FSBesitzG:lle |
| --- | --- |

b)

useiden maa-alueiden luovutus Saarlandilta FSBesitzG:lle

| c) | Saarlandin vh Saarille ja FSBesitzG:lle myöntämät lainojen takaukset. |
| --- | --- |

c)

Saarlandin vh Saarille ja FSBesitzG:lle myöntämät lainojen takaukset.

| (27) | FSBesitzG:n ja FSBG:n välisen vuokrasopimuksen osalta tutkittiin, onko se valtiontukea FSBG:lle. |
| --- | --- |

(27)

FSBesitzG:n ja FSBG:n välisen vuokrasopimuksen osalta tutkittiin, onko se valtiontukea FSBG:lle.

| (28) | Seuraavien toimenpiteiden osalta tutkittiin, ovatko ne valtiontukea Saarbrückenin lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille:






  a) | vuonna 2007 käyttöön otetut alennukset lentoyhtiöille, jotka aloittavat operaatiot Saarbrückenin lentoasemalla ensimmäistä kertaa, ottavat käyttöön uusia reittejä tai lisäävät matkustajamääräänsä. |
| --- | --- | --- |

(28)

Seuraavien toimenpiteiden osalta tutkittiin, ovatko ne valtiontukea Saarbrückenin lentoasemalla toimiville lentoyhtiöille:

a)

vuonna 2007 käyttöön otetut alennukset lentoyhtiöille, jotka aloittavat operaatiot Saarbrückenin lentoasemalla ensimmäistä kertaa, ottavat käyttöön uusia reittejä tai lisäävät matkustajamääräänsä.

| b) | FSBesitzG:n ja Cirrus Airlinesin välinen aloitustukisopimus. |
| --- | --- |

b)

FSBesitzG:n ja Cirrus Airlinesin välinen aloitustukisopimus.

| c) | FSG:n ja Air Berlinin välinen markkinointisopimus. |
| --- | --- |

c)

FSG:n ja Air Berlinin välinen markkinointisopimus.

2.2.1   VH SAARIN, FSG:N JA FSBESITZG:N RAHOITTAMINEN

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (29) | Vh Saar on voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen kautta taloudellisesti kytköksissä tytäryhtiöönsä (30 päivään elokuuta 2008 FSBesitzG ja sen jälkeen FSG), minkä seurauksena vh Saar vastasi kaikista näiden yhtiöiden tappioista. Samaan aikaan vh Saar sai voittoa toisesta tytäryhtiöstään HSG:stä ja sen ainoa osakkeenomistaja, Saarlandin osavaltio, vahvisti sen pääomaa suoraan. Näiden varojen ansiosta vh Saarilla oli aina varat FSBesitzG:n/FSG:n tappioiden kattamiseen. Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus tehtiin alun perin vh Saarin ja FSBesitzG:n oikeudellisen edeltäjän FSG:n välillä 1 päivänä tammikuuta 1997. FSG:n uudelleenperustamisen jälkeen siitä tuli sopimuksessa FSBesitzG:n seuraaja. |
| --- | --- |

(29)

Vh Saar on voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen kautta taloudellisesti kytköksissä tytäryhtiöönsä (30 päivään elokuuta 2008 FSBesitzG ja sen jälkeen FSG), minkä seurauksena vh Saar vastasi kaikista näiden yhtiöiden tappioista. Samaan aikaan vh Saar sai voittoa toisesta tytäryhtiöstään HSG:stä ja sen ainoa osakkeenomistaja, Saarlandin osavaltio, vahvisti sen pääomaa suoraan. Näiden varojen ansiosta vh Saarilla oli aina varat FSBesitzG:n/FSG:n tappioiden kattamiseen. Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus tehtiin alun perin vh Saarin ja FSBesitzG:n oikeudellisen edeltäjän FSG:n välillä 1 päivänä tammikuuta 1997. FSG:n uudelleenperustamisen jälkeen siitä tuli sopimuksessa FSBesitzG:n seuraaja.

| (30) | FSBG, joka oli vuoteen 2008 FSBesitzG:stä erillinen yhtiö, tuotti vuoteen 2006 säännöllisesti voittoa. Voitot joko jaettiin osakkeenomistajille (30 päivään kesäkuuta 2007 FSBesitzG ja Fraport AG), jolloin niitä käsiteltiin seuraavana vuonna osakkeenomistajien taseissa voittoina, tai ne sijoitettiin uudelleen. Vuonna 2007, kun FSBesitzG:stä oli tullut FSBG:n ainoa osakkeenomistaja, FSBesitzG kattoi huomattavan tappion vahvistamalla FSBesitzG:n pääomaa tappiota vastaavalla summalla. FSBesitzG ja FSBG sulautuivat yhteen vuoden 2008 alussa sillä seurauksella, että niiden tappiot kattaisi nyt vh Saar. |
| --- | --- |

(30)

FSBG, joka oli vuoteen 2008 FSBesitzG:stä erillinen yhtiö, tuotti vuoteen 2006 säännöllisesti voittoa. Voitot joko jaettiin osakkeenomistajille (30 päivään kesäkuuta 2007 FSBesitzG ja Fraport AG), jolloin niitä käsiteltiin seuraavana vuonna osakkeenomistajien taseissa voittoina, tai ne sijoitettiin uudelleen. Vuonna 2007, kun FSBesitzG:stä oli tullut FSBG:n ainoa osakkeenomistaja, FSBesitzG kattoi huomattavan tappion vahvistamalla FSBesitzG:n pääomaa tappiota vastaavalla summalla. FSBesitzG ja FSBG sulautuivat yhteen vuoden 2008 alussa sillä seurauksella, että niiden tappiot kattaisi nyt vh Saar.

| (31) | Vuoden 2000 jälkeen FSBesitzG:n/FSG:n tappiot ja vh Saarin vastaavat pääomasijoitukset, jotka rahoitettiin Saarlandilta saadulla pääomalla ja muista tuloista, kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 3


  FSBesitzG:n/FSG:n vuotuiset tappiot euroina








  Vuosi | FSBesitzG | FSG |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | —2 1 68  916 | |
| 2001 | —2 7 85  473 | |
| 2002 | —4 1 64  538 | |
| 2003 | —3 0 99  253 | |
| 2004 | —2 7 70  680 | |
| 2005 | —3 9 17  320 | |
| 2006 | —8 4 00  703 | |
| 2007 | —8 1 71  099 | |
| 2008 | | —4 5 48  264 |
| 2009 | | —9 3 06  512 |
| 2010 | | —8 8 05  707 |
| 2011 | | —1 0 0 65  522 |
| 2012 | | —1 8 4 49  926 |
| Yhteensä


  (2000–2009) | —4 9 3 32  758 |
| Yhteensä


  (2000–2012) | —8 6 6 53  913 |

(31)

Vuoden 2000 jälkeen FSBesitzG:n/FSG:n tappiot ja vh Saarin vastaavat pääomasijoitukset, jotka rahoitettiin Saarlandilta saadulla pääomalla ja muista tuloista, kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 3

FSBesitzG:n/FSG:n vuotuiset tappiot euroina

Vuosi

FSBesitzG

FSG

2000

—2 1 68  916

2001

—2 7 85  473

2002

—4 1 64  538

2003

—3 0 99  253

2004

—2 7 70  680

2005

—3 9 17  320

2006

—8 4 00  703

2007

—8 1 71  099

2008

—4 5 48  264

2009

—9 3 06  512

2010

—8 8 05  707

2011

—1 0 0 65  522

2012

—1 8 4 49  926

Yhteensä

(2000–2009)

—4 9 3 32  758

Yhteensä

(2000–2012)

—8 6 6 53  913

| (32) | FSG:n arvioitu tappio vuonna 2013 on 9 4 27  000 euroa. |
| --- | --- |

(32)

FSG:n arvioitu tappio vuonna 2013 on 9 4 27  000 euroa.

| (33) | Vuosina 2000–2012 FSBesitzG:n/FSG:n käyttökate kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 4


  Käyttökatteen kehitys euroina
   (13)







  Vuosi | Käyttökate |
| --- | --- | --- |
| 2000 (14) | 9 37  000 |
| 2001 (14) | —1 56  000 |
| 2002 (14) | —8 32  000 |
| 2003 (14) | 56  000 |
| 2004 (14) | 7 04  000 |
| 2005 (14) | —7 32  000 |
| 2006 (14) | —5 3 07  000 |
| 2007 (14) | —4 3 92  000 |
| 2008 | —1 8 40  000 |
| 2009 | —5 2 37  000 |
| 2010 | —5 2 37  000 |
| 2011 | —3 5 28  000 |
| 2012 | —4 9 37  700 |
| Yhteensä | —3 0 5 01  700 |

(33)

Vuosina 2000–2012 FSBesitzG:n/FSG:n käyttökate kehittyi seuraavasti:

Taulukko 4

Käyttökatteen kehitys euroina
   (13)

Vuosi

Käyttökate

2000 (14)

9 37  000

2001 (14)

—1 56  000

2002 (14)

—8 32  000

2003 (14)

56  000

2004 (14)

7 04  000

2005 (14)

—7 32  000

2006 (14)

—5 3 07  000

2007 (14)

—4 3 92  000

2008

—1 8 40  000

2009

—5 2 37  000

2010

—5 2 37  000

2011

—3 5 28  000

2012

—4 9 37  700

Yhteensä

—3 0 5 01  700

| (34) | Vuonna 2013 FSG:n käyttökatteen arvioidaan olevan jälleen negatiivinen, –5 1 44  000 euroa. |
| --- | --- |

(34)

Vuonna 2013 FSG:n käyttökatteen arvioidaan olevan jälleen negatiivinen, –5 1 44  000 euroa.

| (35) | Saksan mukaan voidaan osoittaa, että vuosina 2000–2009 suurin osa kustannuksista johtui infrastruktuuri-investoinneista ja infrastruktuurin kunnossapidosta, infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen otettujen lainojen koroista ja turvallisuus-/turvatoimimenoista. Näiden toimintojen kokonaiskustannusten ilmoitetaan olevan noin [...]. Saksan mukaan kustannukset eivät liity lentoasemapalveluiden tarjoamiseen, vaan ne johtuvat yksinomaan infrastruktuurin luomisesta ja käytöstä.

  Taulukko 5


  Infrastruktuuri- ja turvallisuus-/turvatoimikustannukset 2000–2009








  1 | Muu infrastruktuuri-investointi | [...] |
| --- | --- | --- | --- |
| 2 | Muu infrastruktuurin kunnossapito | [...] |
| | Muu infrastruktuuri yhteensä (1 ja 2) | [...] |
| 3 | Pääomakustannukset yhteensä (15) | [...] |
| 4 | Turvallisuuteen/turvatoimiin liittyvät infrastruktuuri-investoinnit | [...] |
| 5 | Muu turvallisuus/turvatoimet | [...] |
| | Turvallisuus/turvatoimet yhteensä (4 ja 5) | [...] |
| | Yhteensä (1-5) | [...] |

(35)

Saksan mukaan voidaan osoittaa, että vuosina 2000–2009 suurin osa kustannuksista johtui infrastruktuuri-investoinneista ja infrastruktuurin kunnossapidosta, infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen otettujen lainojen koroista ja turvallisuus-/turvatoimimenoista. Näiden toimintojen kokonaiskustannusten ilmoitetaan olevan noin [...]. Saksan mukaan kustannukset eivät liity lentoasemapalveluiden tarjoamiseen, vaan ne johtuvat yksinomaan infrastruktuurin luomisesta ja käytöstä.

Taulukko 5

Infrastruktuuri- ja turvallisuus-/turvatoimikustannukset 2000–2009

1

Muu infrastruktuuri-investointi

[...]

2

Muu infrastruktuurin kunnossapito

[...]

Muu infrastruktuuri yhteensä (1 ja 2)

[...]

3

Pääomakustannukset yhteensä (15)

[...]

4

Turvallisuuteen/turvatoimiin liittyvät infrastruktuuri-investoinnit

[...]

5

Muu turvallisuus/turvatoimet

[...]

Turvallisuus/turvatoimet yhteensä (4 ja 5)

[...]

Yhteensä (1-5)

[...]

| (36) | Saksa (16) täsmensi, että vuosina 2000–2009 tehtiin seuraavat investoinnit ja kunnossapitotoimet: |
| --- | --- |

(36)

Saksa (16) täsmensi, että vuosina 2000–2009 tehtiin seuraavat investoinnit ja kunnossapitotoimet:

i)   Uuden terminaalin ja aputilojen rakentaminen vuonna 2000 (nettokustannukset noin [...])

| (37) | Vanhan terminaalin kapasiteetti oli 3 90  000 matkustajaa vuodessa (17). Se ylittyi ensimmäisen kerran vuonna 1996. Tuolloin Saarbrückenin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä nousi 3 95  000 matkustajaan. Matkustajamäärän kasvu jatkui vuoteen 2000, jolloin se oli 4 84  566 matkustajaa. Saksan mukaan vanha terminaali oli usein ruuhkainen, erityisesti vilkkaimpina matkustuskuukausina (kesällä). Tämän vuoksi odotusajat olivat pitkiä, matkustajatilat liian ahtaat tai matkustajat joutuivat odottamaan terminaalin ulkopuolella. Vanha terminaali ei myöskään enää ollut turvallisuusvaatimusten mukainen. Uudessa terminaalissa on uusi turvajärjestelmä. Vanha terminaali toimii nyt odotus- ja porttialueena. |
| --- | --- |

(37)

Vanhan terminaalin kapasiteetti oli 3 90  000 matkustajaa vuodessa (17). Se ylittyi ensimmäisen kerran vuonna 1996. Tuolloin Saarbrückenin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä nousi 3 95  000 matkustajaan. Matkustajamäärän kasvu jatkui vuoteen 2000, jolloin se oli 4 84  566 matkustajaa. Saksan mukaan vanha terminaali oli usein ruuhkainen, erityisesti vilkkaimpina matkustuskuukausina (kesällä). Tämän vuoksi odotusajat olivat pitkiä, matkustajatilat liian ahtaat tai matkustajat joutuivat odottamaan terminaalin ulkopuolella. Vanha terminaali ei myöskään enää ollut turvallisuusvaatimusten mukainen. Uudessa terminaalissa on uusi turvajärjestelmä. Vanha terminaali toimii nyt odotus- ja porttialueena.

ii)   Kiitotien pään turva-alueen toteutus vuosina 2009–2010 (nettokustannukset, ml. sähkötyöt, noin [...])

| (38) | Vuosina 2009–2010 toteutettiin kiitoradan pään turva-alue. Tähän sisältyi rakennus- ja turvatoimenpiteitä, jotka toteutettiin lentoasemainfrastruktuurin turvallisuuden parantamiseksi niin, että se vastaa sovellettavia turvallisuusvaatimuksia. Muun muassa kiitotien valojen sijaintia muutettiin, jotta lentäjät näkevät signaalit paremmin, kiitotien varoitusvalot asennettiin ja kiitotien kaarteen päällysrakennetta muutettiin uudenaikaisten lentokoneiden tarpeita vastaavaksi. |
| --- | --- |

(38)

Vuosina 2009–2010 toteutettiin kiitoradan pään turva-alue. Tähän sisältyi rakennus- ja turvatoimenpiteitä, jotka toteutettiin lentoasemainfrastruktuurin turvallisuuden parantamiseksi niin, että se vastaa sovellettavia turvallisuusvaatimuksia. Muun muassa kiitotien valojen sijaintia muutettiin, jotta lentäjät näkevät signaalit paremmin, kiitotien varoitusvalot asennettiin ja kiitotien kaarteen päällysrakennetta muutettiin uudenaikaisten lentokoneiden tarpeita vastaavaksi.

iii)   Kiitotien kunnossapito vuonna 2009 (nettokustannukset noin [...])

| (39) | Vuosina 2009–2010 kunnostettiin myös kiitotie lentoasemaa käyttävien lentokoneiden vahingoittumisen välttämiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Vuosina 2009–2010 kunnostettiin myös kiitotie lentoasemaa käyttävien lentokoneiden vahingoittumisen välttämiseksi.

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (40) | Aloituspäätöksessä todettiin, että rahoituksessa, jota vh Saar sai Saarlandilta, ja rahoituksessa, jota FSBesitzG/FSG sai vh Saarilta, oli kyse valtion varojen siirrosta joko suoraan tai siksi, että vh Saar oli kokonaan Saarlandin määräysvallassa ja vh Saarin toiminta voidaan katsoa Saarlandista johtuvaksi. FSBesitzG:n, FSGB:n ja FSG:n toiminnassa ja mahdollisesti myös vh Saarin toiminnassa oli kyse taloudellisesta toiminnasta. |
| --- | --- |

(40)

Aloituspäätöksessä todettiin, että rahoituksessa, jota vh Saar sai Saarlandilta, ja rahoituksessa, jota FSBesitzG/FSG sai vh Saarilta, oli kyse valtion varojen siirrosta joko suoraan tai siksi, että vh Saar oli kokonaan Saarlandin määräysvallassa ja vh Saarin toiminta voidaan katsoa Saarlandista johtuvaksi. FSBesitzG:n, FSGB:n ja FSG:n toiminnassa ja mahdollisesti myös vh Saarin toiminnassa oli kyse taloudellisesta toiminnasta.

| (41) | Aloituspäätöksessä selitettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että vh Saarille itselleen ei koitunut etua, koska se näytti siirtävän kaikki Saarlandilta saamansa varat FSBesitzG:lle/FSG:lle. Saksalta pyydettiin lisätietoja siitä, pitikö vh Saar itsellään mitään valtion varoja jotain toista tarkoitusta tai toimintaa varten. FSBesitzG:stä/FSG:stä aloituspäätöksessä todettiin, että vh Saarilta saadut varat pienensivät kustannuksia, joista lentoaseman olisi tavallisesti täytynyt vastata. Näin ollen siitä syntyi taloudellista etua. |
| --- | --- |

(41)

Aloituspäätöksessä selitettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikutti siltä, että vh Saarille itselleen ei koitunut etua, koska se näytti siirtävän kaikki Saarlandilta saamansa varat FSBesitzG:lle/FSG:lle. Saksalta pyydettiin lisätietoja siitä, pitikö vh Saar itsellään mitään valtion varoja jotain toista tarkoitusta tai toimintaa varten. FSBesitzG:stä/FSG:stä aloituspäätöksessä todettiin, että vh Saarilta saadut varat pienensivät kustannuksia, joista lentoaseman olisi tavallisesti täytynyt vastata. Näin ollen siitä syntyi taloudellista etua.

| (42) | Seuraavaksi aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko rahoitusta pitää Altmark-tuomion perusteella korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. Päätöksessä todettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella neljäs Altmark-kriteeri ei näyttänyt täyttyvän. Tarkemmin todettiin, että lentoaseman pitämisestä ei ollut koskaan järjestetty tarjouskilpailua eikä rahoitus perustunut analyysiin kustannuksista, joita hyvin johdetulle ja riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. Koska kaikkien Altmark-kriteerien on täytyttävä, tämä havainto riitti sen alustavan päätelmän tekemiseen, että rahoitusta ei voitu pitää Altmark-tuomiossa tarkoitettuna korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. |
| --- | --- |

(42)

Seuraavaksi aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko rahoitusta pitää Altmark-tuomion perusteella korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. Päätöksessä todettiin, että käytettävissä olevien tietojen perusteella neljäs Altmark-kriteeri ei näyttänyt täyttyvän. Tarkemmin todettiin, että lentoaseman pitämisestä ei ollut koskaan järjestetty tarjouskilpailua eikä rahoitus perustunut analyysiin kustannuksista, joita hyvin johdetulle ja riittävästi varustetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. Koska kaikkien Altmark-kriteerien on täytyttävä, tämä havainto riitti sen alustavan päätelmän tekemiseen, että rahoitusta ei voitu pitää Altmark-tuomiossa tarkoitettuna korvauksena yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta.

| (43) | Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei myöskään vaikuttanut siltä, että rahoitusta voitaisiin perustella sillä, että se vastaa järkevän markkinataloustoimijan käyttäytymistä. Todettiin erityisesti, että Saksa ei ollut esittänyt liiketoimintasuunnitelmaa tai mitään muuta asiakirjaa, josta kävisi ilmi, että toiminnasta voitaisiin odottaa voittoa. Kasvavat vuotuiset tappiot viittasivat pikemminkin siihen, että lentoasema ei olisi kannattava ilman Saarlandin sille vh Saarin kautta antamaa rahoitustukea, mikä voisi tarkoittaa, että lentoasema oli talousvaikeuksissa oleva yritys. Siksi komission alustava kanta oli, että vh Saarin lentoasemalle antama rahoitus ei läpäissyt markkinataloustoimijan testiä, ja se pyysi Saksaa kommentoimaan lentoaseman taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(43)

Käytettävissä olevien tietojen perusteella ei myöskään vaikuttanut siltä, että rahoitusta voitaisiin perustella sillä, että se vastaa järkevän markkinataloustoimijan käyttäytymistä. Todettiin erityisesti, että Saksa ei ollut esittänyt liiketoimintasuunnitelmaa tai mitään muuta asiakirjaa, josta kävisi ilmi, että toiminnasta voitaisiin odottaa voittoa. Kasvavat vuotuiset tappiot viittasivat pikemminkin siihen, että lentoasema ei olisi kannattava ilman Saarlandin sille vh Saarin kautta antamaa rahoitustukea, mikä voisi tarkoittaa, että lentoasema oli talousvaikeuksissa oleva yritys. Siksi komission alustava kanta oli, että vh Saarin lentoasemalle antama rahoitus ei läpäissyt markkinataloustoimijan testiä, ja se pyysi Saksaa kommentoimaan lentoaseman taloudellista tilannetta.

| (44) | Lopuksi todettiin, että rahoitus oli valikoivaa, toimenpide vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua ja muiden jäsenvaltioiden lentoasemien läheisyyden vuoksi se näytti vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan. Siksi komissio esitti alustavana päätelmänään, että rahoitus todella oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(44)

Lopuksi todettiin, että rahoitus oli valikoivaa, toimenpide vääristi tai uhkasi vääristää kilpailua ja muiden jäsenvaltioiden lentoasemien läheisyyden vuoksi se näytti vaikuttavan unionin sisäiseen kauppaan. Siksi komissio esitti alustavana päätelmänään, että rahoitus todella oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (45) | Aloituspäätöksessä käsiteltiin ensin sitä, voitaisiinko lentoaseman rahoittamista pitää sisämarkkinoille soveltuvana yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen (18) perusteella. Todettiin, että ei ollut käytettävissä mitään tietoa, joka osoittaisi, että alue, jolla lentoasema sijaitsee, olisi ilman lentoasemaa eristyksissä siinä määrin, että se vaikuttaisi haitallisesti alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen. Koska vaikuttaa siltä, että Saarbrückenin lentoaseman vaikutusaluetta voisivat palvella myös muut alueen lentoasemat, komissio teki alustavan päätelmän, jonka mukaan Saarbrückenin lentoaseman toiminnan määritteleminen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella olisi ilmeinen virhe. |
| --- | --- |

(45)

Aloituspäätöksessä käsiteltiin ensin sitä, voitaisiinko lentoaseman rahoittamista pitää sisämarkkinoille soveltuvana yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen (18) perusteella. Todettiin, että ei ollut käytettävissä mitään tietoa, joka osoittaisi, että alue, jolla lentoasema sijaitsee, olisi ilman lentoasemaa eristyksissä siinä määrin, että se vaikuttaisi haitallisesti alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen. Koska vaikuttaa siltä, että Saarbrückenin lentoaseman vaikutusaluetta voisivat palvella myös muut alueen lentoasemat, komissio teki alustavan päätelmän, jonka mukaan Saarbrückenin lentoaseman toiminnan määritteleminen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyväksi palveluksi yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen perusteella olisi ilmeinen virhe.

| (46) | Aloituspäätöksessä todettiin vielä, että lentoasemalle ei ollut annettu tehtäväksi lentoasemapalvelujen tarjoamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. Ei ollut myöskään selvää, rajoittuiko rahoitus lentoaseman ydintoimintoihin, eikä korvausparametrejä ollut määritelty etukäteen. Näin ollen komissio teki alustavan päätelmän, jonka mukaan rahoitus ei täyttänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen ehtoja. |
| --- | --- |

(46)

Aloituspäätöksessä todettiin vielä, että lentoasemalle ei ollut annettu tehtäväksi lentoasemapalvelujen tarjoamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvänä palveluna. Ei ollut myöskään selvää, rajoittuiko rahoitus lentoaseman ydintoimintoihin, eikä korvausparametrejä ollut määritelty etukäteen. Näin ollen komissio teki alustavan päätelmän, jonka mukaan rahoitus ei täyttänyt yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen ehtoja.

| (47) | Lisäksi analysoitiin, täyttyivätkö vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.2 jaksossa asetetut ehdot, jotka vastaavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen ehtoja. Muun muassa siksi, että ei ollut asianmukaista toimeksiantoa eikä säännöksiä rahoituksen rajoittamisesta lentoaseman ydintoimintoihin, tehtiin alustava päätelmä, jonka mukaan rahoitusta ei voitu pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.2 jakson perusteella sisämarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(47)

Lisäksi analysoitiin, täyttyivätkö vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.2 jaksossa asetetut ehdot, jotka vastaavat yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen ehtoja. Muun muassa siksi, että ei ollut asianmukaista toimeksiantoa eikä säännöksiä rahoituksen rajoittamisesta lentoaseman ydintoimintoihin, tehtiin alustava päätelmä, jonka mukaan rahoitusta ei voitu pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.2 jakson perusteella sisämarkkinoille soveltuvana.

| (48) | Aloituspäätöksessä analysoitiin myös, voitaisiinko rahoitusta pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson perusteella. Siinä todettiin, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen tarkoituksena ei ole infrastruktuuri-investointien rahoittaminen vaan yksinkertaisesti lentoaseman toiminnasta johtuvien tappioiden kattaminen. Lisäksi todettiin, että tällainen väline tuskin voisi kannustaa investointeihin ja että Saksa ennusti vuodeksi 2020 ainoastaan positiivista käyttökatetta eikä positiivista kokonaistulosta. Lopuksi katsottiin, että lentoaseman toiminta näytti vaikuttavan kielteisesti lähellä sijaitsevaan Zweibrückenin lentoasemaan. Tämän vuoksi komissio esitti epäilynsä siitä, onko rahoitus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson mukaista. |
| --- | --- |

(48)

Aloituspäätöksessä analysoitiin myös, voitaisiinko rahoitusta pitää sisämarkkinoille soveltuvana vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson perusteella. Siinä todettiin, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen tarkoituksena ei ole infrastruktuuri-investointien rahoittaminen vaan yksinkertaisesti lentoaseman toiminnasta johtuvien tappioiden kattaminen. Lisäksi todettiin, että tällainen väline tuskin voisi kannustaa investointeihin ja että Saksa ennusti vuodeksi 2020 ainoastaan positiivista käyttökatetta eikä positiivista kokonaistulosta. Lopuksi katsottiin, että lentoaseman toiminta näytti vaikuttavan kielteisesti lähellä sijaitsevaan Zweibrückenin lentoasemaan. Tämän vuoksi komissio esitti epäilynsä siitä, onko rahoitus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson mukaista.

| (49) | Aloituspäätöksessä käsiteltiin lopuksi vielä rahoituksen mahdollista soveltuvuutta sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (19) perusteella. Saksaa pyydettiin selventämään, voitiinko lentoasemaa pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, ja jos voitiin, oliko toteutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(49)

Aloituspäätöksessä käsiteltiin lopuksi vielä rahoituksen mahdollista soveltuvuutta sisämarkkinoille pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen (19) perusteella. Saksaa pyydettiin selventämään, voitiinko lentoasemaa pitää vaikeuksissa olevana yrityksenä, ja jos voitiin, oliko toteutettu pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen mukaisia toimenpiteitä.

| (50) | Komissio vahvisti alustavaksi kannakseen, että rahoitus, jota vh Saar, FSBesitzG ja FSG ovat saaneet Saarlandin myönnettyä vh Saarille suoria avustuksia ja vh Saarin tehtyä FSBesitzG:hen/FSG:hen pääomasijoituksia, oli valtiontukea. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio esitti myös epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(50)

Komissio vahvisti alustavaksi kannakseen, että rahoitus, jota vh Saar, FSBesitzG ja FSG ovat saaneet Saarlandin myönnettyä vh Saarille suoria avustuksia ja vh Saarin tehtyä FSBesitzG:hen/FSG:hen pääomasijoituksia, oli valtiontukea. Saatavilla olevien tietojen perusteella komissio esitti myös epäilyjä tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

2.2.2   USEIDEN MAA-ALUEIDEN LUOVUTUS SAARLANDILTA FSBESITZG:LLE

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (51) | Saksa on vuoden 1998 jälkeen luovuttanut lentoasemalle useita maa-alueita, joiden arvo oli Saksan mukaan yhteensä 2 40  000 euroa. Maa-alueista ainoastaan kolme on luovutettu vuoden 2000 jälkeen. Saksan mukaan kyseisten maa-alueiden arvo oli yhteensä [...]. Vuosina 2002 ja 2003 luovutettiin kaksi maa-aluetta [...], ja vuonna 2004 lentoasema osti yhden maa-alueen [...] hintaan. |
| --- | --- |

(51)

Saksa on vuoden 1998 jälkeen luovuttanut lentoasemalle useita maa-alueita, joiden arvo oli Saksan mukaan yhteensä 2 40  000 euroa. Maa-alueista ainoastaan kolme on luovutettu vuoden 2000 jälkeen. Saksan mukaan kyseisten maa-alueiden arvo oli yhteensä [...]. Vuosina 2002 ja 2003 luovutettiin kaksi maa-aluetta [...], ja vuonna 2004 lentoasema osti yhden maa-alueen [...] hintaan.

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (52) | Aloituspäätöksessä todettiin, että valtion omistaman maan omistusoikeuden luovutuksessa on kyse valtion varojen siirrosta. Koska lentoasemainfrastruktuurin toimintaa ja rakentamista on pidettävä valtiontukivalvonnan piiriin kuuluvana tehtävänä vasta Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen (12 päivänä joulukuuta 2000), ainoastaan luovutuksilla, jotka on toteutettu sen jälkeen, on merkitystä valtiontukianalyysin kannalta. Siksi Saksaa on pyydetty selventämään, mitkä maa-alueet on luovutettu vuoden 2000 jälkeen ja minkä arvoisia ne olivat. Lisäksi komissio totesi, että luovutus ei läpäissyt markkinataloustoimijan testiä, oli valikoiva ja vääristi kilpailua ja vaikutti unionin sisäiseen kauppaan samoista syistä, jotka mainittiin yleisen rahoituksen kohdalla. |
| --- | --- |

(52)

Aloituspäätöksessä todettiin, että valtion omistaman maan omistusoikeuden luovutuksessa on kyse valtion varojen siirrosta. Koska lentoasemainfrastruktuurin toimintaa ja rakentamista on pidettävä valtiontukivalvonnan piiriin kuuluvana tehtävänä vasta Aéroports de Paris -tuomion antamisen jälkeen (12 päivänä joulukuuta 2000), ainoastaan luovutuksilla, jotka on toteutettu sen jälkeen, on merkitystä valtiontukianalyysin kannalta. Siksi Saksaa on pyydetty selventämään, mitkä maa-alueet on luovutettu vuoden 2000 jälkeen ja minkä arvoisia ne olivat. Lisäksi komissio totesi, että luovutus ei läpäissyt markkinataloustoimijan testiä, oli valikoiva ja vääristi kilpailua ja vaikutti unionin sisäiseen kauppaan samoista syistä, jotka mainittiin yleisen rahoituksen kohdalla.

| (53) | Luovutettuja maa-alueita tarvittiin Saksan mukaan ainakin osittain turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvistä syistä (esim. turva-aitojen rakentaminen), mistä seuraa, että nämä toimenpiteet eivät voi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio pyysi Saksaa selvittämään tarkasti, mitkä toimenpiteet liittyivät suoraan lentoliikenteen turvallisuuteen ja suvereeneihin oikeuksiin, ja epäili, oliko turva-aitojen rakentamisen tarkoituksena pelkästään lentoaseman toiminnan turvallisuuden varmistaminen vai oliko kyse myös kustannuksista, jotka liittyvät väistämättä siihen taloudelliseen toimintaan, josta lentoaseman pitämisessä on kyse. Saksaa pyydettiin myös selittämään, säännelläänkö yleisen edun piiriin kuuluvien toimintojen julkista rahoitusta samalla tavalla kaikkien Saksan lentoasemien osalta vai pitääkö joidenkin lentoasemien vastata kustannuksista itse, kun joidenkin toisten lentoasemien kustannuksista vastaa valtio. |
| --- | --- |

(53)

Luovutettuja maa-alueita tarvittiin Saksan mukaan ainakin osittain turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvistä syistä (esim. turva-aitojen rakentaminen), mistä seuraa, että nämä toimenpiteet eivät voi olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Komissio pyysi Saksaa selvittämään tarkasti, mitkä toimenpiteet liittyivät suoraan lentoliikenteen turvallisuuteen ja suvereeneihin oikeuksiin, ja epäili, oliko turva-aitojen rakentamisen tarkoituksena pelkästään lentoaseman toiminnan turvallisuuden varmistaminen vai oliko kyse myös kustannuksista, jotka liittyvät väistämättä siihen taloudelliseen toimintaan, josta lentoaseman pitämisessä on kyse. Saksaa pyydettiin myös selittämään, säännelläänkö yleisen edun piiriin kuuluvien toimintojen julkista rahoitusta samalla tavalla kaikkien Saksan lentoasemien osalta vai pitääkö joidenkin lentoasemien vastata kustannuksista itse, kun joidenkin toisten lentoasemien kustannuksista vastaa valtio.

| (54) | Näin ollen aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, jonka mukaan maa-alueiden luovutuksessa oli kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta. |
| --- | --- |

(54)

Näin ollen aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, jonka mukaan maa-alueiden luovutuksessa oli kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtiontuesta.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (55) | Aloituspäätöksessä muistutettiin, että jäsenvaltioiden täytyy tuoda esiin mahdolliset perustelut tuen soveltuvuudelle ja osoittaa, että asiaa koskevat ehdot täyttyvät. Koska Saksa ei katsonut, että kyseisessä maa-alueiden luovutuksessa olisi kyse valtiontuesta, se ei ollut esittänyt mitään perusteluja tuen soveltuvuudelle. Komissio pyysi Saksaa selvittämään, voitaisiinko maa-alueiden luovutusta pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella. Lisäksi komissio totesi, että aloituspäätöksen tekemisajankohtana saatavilla olevien tietojen perusteella se epäili toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(55)

Aloituspäätöksessä muistutettiin, että jäsenvaltioiden täytyy tuoda esiin mahdolliset perustelut tuen soveltuvuudelle ja osoittaa, että asiaa koskevat ehdot täyttyvät. Koska Saksa ei katsonut, että kyseisessä maa-alueiden luovutuksessa olisi kyse valtiontuesta, se ei ollut esittänyt mitään perusteluja tuen soveltuvuudelle. Komissio pyysi Saksaa selvittämään, voitaisiinko maa-alueiden luovutusta pitää sisämarkkinoille soveltuvana pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevien suuntaviivojen perusteella. Lisäksi komissio totesi, että aloituspäätöksen tekemisajankohtana saatavilla olevien tietojen perusteella se epäili toimenpiteen soveltuvuutta sisämarkkinoille.

2.2.3   VH SAARILLE JA FSBESITZG:LLE MYÖNNETYT LAINOJEN TAKAUKSET

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (56) | Saarlandin osavaltio on myöntänyt FSBesitzG:lle takauksia kolmesti (kaksi takausta vuonna 1998 ja yksi takaus vuonna 1999) saamatta mitään korvausta. Lisäksi Saarland antoi kaksi tukikirjettä kahden vh Saarin ottaman lainan vakuudeksi. Vh Saar siirsi kyseiset lainat FSBesitzG:lle.

  Taulukko 6


  Takaukset ja tukikirjeet









  Vuosi | Lainamäärä (euroina) | Laina-aika | Lainan saaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1998 | [...] | 30.12.2017 | FSBesitzG |
| | [...] | 1.10.2017 | FSBesitzG |
| 1999 | 1 1 4 53  000 | — | FSBesitzG |
| 2005 | 3 7 00  000 | 31.1.2021 | vh Saar |
| 2006 | 1 0 0 00  000 | 31.8.2039 | vh Saar |

(56)

Saarlandin osavaltio on myöntänyt FSBesitzG:lle takauksia kolmesti (kaksi takausta vuonna 1998 ja yksi takaus vuonna 1999) saamatta mitään korvausta. Lisäksi Saarland antoi kaksi tukikirjettä kahden vh Saarin ottaman lainan vakuudeksi. Vh Saar siirsi kyseiset lainat FSBesitzG:lle.

Taulukko 6

Takaukset ja tukikirjeet

Vuosi

Lainamäärä (euroina)

Laina-aika

Lainan saaja

1998

[...]

30.12.2017

FSBesitzG

[...]

1.10.2017

FSBesitzG

1999

1 1 4 53  000

—

FSBesitzG

2005

3 7 00  000

31.1.2021

vh Saar

2006

1 0 0 00  000

31.8.2039

vh Saar

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (57) | Aloituspäätöksessä todettiin, että ainoastaan vuoden 2000 jälkeen myönnetyillä takauksilla on merkitystä valtiontuen arvioinnissa, samoista syistä kuin 52 kappaleessa. Tuolloin käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio oletti, että 1 1 4 53  000 euron suuruisen lainan takaus oli myönnetty vuoden 2000 jälkeen. Aloituspäätöksessä selitettiin, että koska lainalle annettu takaus ja vh Saarin vuosina 2005 ja 2006 ottamille lainoille annettu tukikirje kattoivat lainat kokonaan ja koska Saarland ei ollut saanut takauksesta/tukikirjeistä mitään korvausta, niissä vaikutti takaustiedonannon (20) mukaan olevan kyse valtiontuesta. Valikoivuuden, kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta pätivät samat näkökohdat kuin FSBesitzG:n/FSG:n vh Saarilta saamaan yleiseen rahoitukseen. |
| --- | --- |

(57)

Aloituspäätöksessä todettiin, että ainoastaan vuoden 2000 jälkeen myönnetyillä takauksilla on merkitystä valtiontuen arvioinnissa, samoista syistä kuin 52 kappaleessa. Tuolloin käytettävissä olevien tietojen perusteella komissio oletti, että 1 1 4 53  000 euron suuruisen lainan takaus oli myönnetty vuoden 2000 jälkeen. Aloituspäätöksessä selitettiin, että koska lainalle annettu takaus ja vh Saarin vuosina 2005 ja 2006 ottamille lainoille annettu tukikirje kattoivat lainat kokonaan ja koska Saarland ei ollut saanut takauksesta/tukikirjeistä mitään korvausta, niissä vaikutti takaustiedonannon (20) mukaan olevan kyse valtiontuesta. Valikoivuuden, kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta pätivät samat näkökohdat kuin FSBesitzG:n/FSG:n vh Saarilta saamaan yleiseen rahoitukseen.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (58) | Aloituspäätöksessä oletettiin, että 1 1 4 53  000 euron suuruisen lainan takaus oli myönnetty vuoden 2000 jälkeen. Koska lainalla rahoitettiin uutta terminaalirakennusta, aloituspäätöksessä arvioitiin takauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson perusteella. Alustava päätelmä oli, että ei ollut selvää, palveliko uusi terminaali jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (ei ollut selvää, etteivätkö muut lähellä olevat lentoasemat olisi pystyneet palvelemaan Saarbrückenin lentoaseman vaikutusaluetta yhtä hyvin), oliko terminaali lentoaseman toiminnan kannalta tarpeen, olivatko odotukset keskipitkällä aikavälillä tyydyttävät (Saksa ei ollut toimittanut mitään tietoja siitä, milloin lentoasemasta tulisi kannattava), oliko kaikilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön (ei ollut selvää, saivatko kaikki samat edut kuin Cirrus ja Air Berlin) ja vaikuttiko uusi terminaali kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

(58)

Aloituspäätöksessä oletettiin, että 1 1 4 53  000 euron suuruisen lainan takaus oli myönnetty vuoden 2000 jälkeen. Koska lainalla rahoitettiin uutta terminaalirakennusta, aloituspäätöksessä arvioitiin takauksen soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson perusteella. Alustava päätelmä oli, että ei ollut selvää, palveliko uusi terminaali jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (ei ollut selvää, etteivätkö muut lähellä olevat lentoasemat olisi pystyneet palvelemaan Saarbrückenin lentoaseman vaikutusaluetta yhtä hyvin), oliko terminaali lentoaseman toiminnan kannalta tarpeen, olivatko odotukset keskipitkällä aikavälillä tyydyttävät (Saksa ei ollut toimittanut mitään tietoja siitä, milloin lentoasemasta tulisi kannattava), oliko kaikilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön (ei ollut selvää, saivatko kaikki samat edut kuin Cirrus ja Air Berlin) ja vaikuttiko uusi terminaali kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (59) | Aloituspäätöksessä todettiin vuoden 2005 ja 2006 tukikirjeistä, että Saksa ei ollut selittänyt, mitä tarkoitusta lainat palvelivat. Tämän vuoksi ja koska Saksa ei ollut toimittanut tietoja toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille, komissio teki alustavan päätelmän, että näihin toimenpiteisiin sisältyvä valtiontuki ei soveltunut sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(59)

Aloituspäätöksessä todettiin vuoden 2005 ja 2006 tukikirjeistä, että Saksa ei ollut selittänyt, mitä tarkoitusta lainat palvelivat. Tämän vuoksi ja koska Saksa ei ollut toimittanut tietoja toimenpiteiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille, komissio teki alustavan päätelmän, että näihin toimenpiteisiin sisältyvä valtiontuki ei soveltunut sisämarkkinoille.

2.2.4   FSBESITZG:N JA FSBG:N VÄLINEN VUOKRASOPIMUS

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (60) | Sen jälkeen, kun alkuperäinen FSG oli vuonna 1997 jaettu FSBesitzG:hen ja FSBG:hen, FSBG vuokrasi FSBesitzG:ltä lentoasemainfrastruktuuria. FSBG:n täytyi 7 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyn vuokrasopimuksen mukaan maksaa vuosittain kiinteä [...] summa, johon lisättiin liikevaihtovero. FSBG ja FSBesitzG allekirjoittivat 3 päivänä elokuuta 2006 uuden vuokrasopimuksen, jota sovellettiin takautuvasti 1 päivästä heinäkuuta 2006. |
| --- | --- |

(60)

Sen jälkeen, kun alkuperäinen FSG oli vuonna 1997 jaettu FSBesitzG:hen ja FSBG:hen, FSBG vuokrasi FSBesitzG:ltä lentoasemainfrastruktuuria. FSBG:n täytyi 7 päivänä heinäkuuta 1997 tehdyn vuokrasopimuksen mukaan maksaa vuosittain kiinteä [...] summa, johon lisättiin liikevaihtovero. FSBG ja FSBesitzG allekirjoittivat 3 päivänä elokuuta 2006 uuden vuokrasopimuksen, jota sovellettiin takautuvasti 1 päivästä heinäkuuta 2006.

| (61) | Vuoden 2006 sopimuksessa kiinteämääräinen vuokra oli [...] vuodessa. Lisäksi FSBG:n täytyi luovuttaa tietty osuus vuosituloksestaan. [...] |
| --- | --- |

(61)

Vuoden 2006 sopimuksessa kiinteämääräinen vuokra oli [...] vuodessa. Lisäksi FSBG:n täytyi luovuttaa tietty osuus vuosituloksestaan. [...]

| (62) | FSBG maksoi näiden sopimusten perusteella FSBesitzG:lle lentoasemainfrastruktuurista vuokraa seuraavasti:

  Taulukko 7


  FSBG:n suorittamat vuokramaksut







  Vuosi | Vuokramaksu |
| --- | --- | --- |
| 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| 2005 | [...] |
| 2006 | [...] |
| 2007 | [...] |

(62)

FSBG maksoi näiden sopimusten perusteella FSBesitzG:lle lentoasemainfrastruktuurista vuokraa seuraavasti:

Taulukko 7

FSBG:n suorittamat vuokramaksut

Vuosi

Vuokramaksu

2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

2005

[...]

2006

[...]

2007

[...]

| (63) | Koska FSBG ja FSBesitzG yhdistyivät vuoden 2008 alussa, vuokraa ei sen jälkeen enää maksettu. |
| --- | --- |

(63)

Koska FSBG ja FSBesitzG yhdistyivät vuoden 2008 alussa, vuokraa ei sen jälkeen enää maksettu.

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (64) | Aloituspäätöksessä todettiin ensiksi, että vuokrasopimus oli tehty FSBesitzG:n ja FSBG:n välillä ilman minkään viranomaisen suoraa osallistumista. Siinä todettiin kuitenkin, että FSBesitzG oli kokonaan viranomaisten omistuksessa (0,1 prosenttia suoraan Saarlandin omistuksessa, 99,9 prosenttia kokonaan Saarlandin omistuksessa olevan vh Saarin omistuksessa), joten se oli julkinen yritys. Lisäksi aloituspäätöksessä todettiin, että erilaisten omistusjärjestelyjen vuoksi FSBesitzG oli kokonaan Saarlandin määräysvallassa, ja tehtiin alustava päätelmä, että jos vuokrasopimuksesta todettaisiin aiheutuneen FSBG:lle etua markkinahintaa alhaisemman vuokran muodossa, kyseessä olisi valtion varojen siirto, jonka katsotaan johtuvan valtiosta. |
| --- | --- |

(64)

Aloituspäätöksessä todettiin ensiksi, että vuokrasopimus oli tehty FSBesitzG:n ja FSBG:n välillä ilman minkään viranomaisen suoraa osallistumista. Siinä todettiin kuitenkin, että FSBesitzG oli kokonaan viranomaisten omistuksessa (0,1 prosenttia suoraan Saarlandin omistuksessa, 99,9 prosenttia kokonaan Saarlandin omistuksessa olevan vh Saarin omistuksessa), joten se oli julkinen yritys. Lisäksi aloituspäätöksessä todettiin, että erilaisten omistusjärjestelyjen vuoksi FSBesitzG oli kokonaan Saarlandin määräysvallassa, ja tehtiin alustava päätelmä, että jos vuokrasopimuksesta todettaisiin aiheutuneen FSBG:lle etua markkinahintaa alhaisemman vuokran muodossa, kyseessä olisi valtion varojen siirto, jonka katsotaan johtuvan valtiosta.

| (65) | Sen jälkeen aloituspäätöksessä linjattiin, että vuodesta 2000 lukien FSBG:n oli katsottava harjoittaneen taloudellista toimintaa eli olleen yritys. Aloituspäätöstä tehtäessä komissio ei ollut saanut mitään tietoa vuokrasopimuksista ennen vuotta 2000 eikä siitä, oliko vuoteen 2006 voimassa ollutta vuokrasopimusta muutettu vuoden 2000 jälkeen. Vuoteen 2006 voimassa ollut sopimus olisi näin ollen voinut olla voimassa olevaa valtiontukea. Saksalta pyydettiin asiasta lisätietoja. |
| --- | --- |

(65)

Sen jälkeen aloituspäätöksessä linjattiin, että vuodesta 2000 lukien FSBG:n oli katsottava harjoittaneen taloudellista toimintaa eli olleen yritys. Aloituspäätöstä tehtäessä komissio ei ollut saanut mitään tietoa vuokrasopimuksista ennen vuotta 2000 eikä siitä, oliko vuoteen 2006 voimassa ollutta vuokrasopimusta muutettu vuoden 2000 jälkeen. Vuoteen 2006 voimassa ollut sopimus olisi näin ollen voinut olla voimassa olevaa valtiontukea. Saksalta pyydettiin asiasta lisätietoja.

| (66) | Liittyen kysymykseen, saiko FSBG vuokrasopimuksesta etua, aloituspäätöksessä todettiin komission epäilevän, oliko FSBG:n maksama vuokra markkinaehtojen mukaista. Komissio pyysikin Saksalta seikkaperäisiä tietoja FSBesitzG:n ja FSBG:n taloudellisista suhteista sekä vuokrasopimuksen ehtojen määrittämisestä ja taloudellisesta logiikasta, johon ne perustuvat. |
| --- | --- |

(66)

Liittyen kysymykseen, saiko FSBG vuokrasopimuksesta etua, aloituspäätöksessä todettiin komission epäilevän, oliko FSBG:n maksama vuokra markkinaehtojen mukaista. Komissio pyysikin Saksalta seikkaperäisiä tietoja FSBesitzG:n ja FSBG:n taloudellisista suhteista sekä vuokrasopimuksen ehtojen määrittämisestä ja taloudellisesta logiikasta, johon ne perustuvat.

| (67) | Näiden näkökohtien perusteella aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, että FSBG:n maksama vuokra sisälsi valtiontukea. |
| --- | --- |

(67)

Näiden näkökohtien perusteella aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, että FSBG:n maksama vuokra sisälsi valtiontukea.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (68) | Aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, että FSBG:n maksama vuokra sisälsi valtiontukea, joka oli toimintatukea, sillä markkinahintaa alhaisempi vuokra vähensi FSBG:n toimintakustannuksia. Aloituspäätöksessä todettiin periaatteena olevan, että tällainen toimintatuki ei sovellu sisämarkkinoille, ja pyydettiin Saksaa selventämään, voitaisiinko tukeen soveltaa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevia suuntaviivoja, tai esittämään muita argumentteja tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(68)

Aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, että FSBG:n maksama vuokra sisälsi valtiontukea, joka oli toimintatukea, sillä markkinahintaa alhaisempi vuokra vähensi FSBG:n toimintakustannuksia. Aloituspäätöksessä todettiin periaatteena olevan, että tällainen toimintatuki ei sovellu sisämarkkinoille, ja pyydettiin Saksaa selventämään, voitaisiinko tukeen soveltaa pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevia suuntaviivoja, tai esittämään muita argumentteja tuen soveltuvuudesta sisämarkkinoille.

2.2.5   LENTOYHTIÖILLE MYÖNNETYT ALENNUKSET

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (69) | Vuoteen 2007 asti Saarbrückenissä sovellettu lentoasemamaksutariffi ei sisältänyt alennuksia lentoyhtiöille. FSBG otti 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöön uuden tariffin, jossa annettiin tietyt ehdot täyttäville lentoyhtiöille alennuksia. Myös FSBesitzG/FSG noudatti tätä tariffia yhtiöiden fuusioiduttua. |
| --- | --- |

(69)

Vuoteen 2007 asti Saarbrückenissä sovellettu lentoasemamaksutariffi ei sisältänyt alennuksia lentoyhtiöille. FSBG otti 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöön uuden tariffin, jossa annettiin tietyt ehdot täyttäville lentoyhtiöille alennuksia. Myös FSBesitzG/FSG noudatti tätä tariffia yhtiöiden fuusioiduttua.

| (70) | Vuoden 2007 tariffissa otettiin käyttöön kolmenlaisia alennuksia. Kahta ensimmäistä ei voinut soveltaa yhdessä muiden alennusten kanssa, kun taas kolmannen saattoi saada minkä tahansa muun alennuksen lisäksi.






  a) | Uusia lentoyhtiöitä koskeva alennus: lentoyhtiöille, jotka aloittivat toimintansa Saarbrückenissä ensimmäistä kertaa, annettiin lento-operaatio-, nousu-/lasku- ja matkustajamaksuista ensimmäisenä vuotena 50 prosentin alennus, toisena vuotena 30 prosentin alennus ja kolmantena vuotena 20 prosentin alennus. |
| --- | --- | --- |

(70)

Vuoden 2007 tariffissa otettiin käyttöön kolmenlaisia alennuksia. Kahta ensimmäistä ei voinut soveltaa yhdessä muiden alennusten kanssa, kun taas kolmannen saattoi saada minkä tahansa muun alennuksen lisäksi.

a)

Uusia lentoyhtiöitä koskeva alennus: lentoyhtiöille, jotka aloittivat toimintansa Saarbrückenissä ensimmäistä kertaa, annettiin lento-operaatio-, nousu-/lasku- ja matkustajamaksuista ensimmäisenä vuotena 50 prosentin alennus, toisena vuotena 30 prosentin alennus ja kolmantena vuotena 20 prosentin alennus.

| b) | Uusia kohteita koskeva alennus: samoista maksuista annettiin samansuuruinen alennus lentoyhtiöille, jotka alkoivat lentää uusiin kohteisiin eli kohteisiin, joihin ei ollut lennetty ainakaan 12 kuukauteen. |
| --- | --- |

b)

Uusia kohteita koskeva alennus: samoista maksuista annettiin samansuuruinen alennus lentoyhtiöille, jotka alkoivat lentää uusiin kohteisiin eli kohteisiin, joihin ei ollut lennetty ainakaan 12 kuukauteen.

| c) | Matkustajamäärän lisääntymistä koskeva alennus: lentoyhtiöt, jotka kuljettivat kalenterivuoden aikana 60  000–1 00  000 matkustajaa, saivat 5 prosentin alennuksen, ja lentoyhtiöt, jotka kuljettivat yli 1 00  000 matkustajaa, saivat 10 prosentin alennuksen kyseisen vuoden matkustajamaksuista. |
| --- | --- |

c)

Matkustajamäärän lisääntymistä koskeva alennus: lentoyhtiöt, jotka kuljettivat kalenterivuoden aikana 60  000–1 00  000 matkustajaa, saivat 5 prosentin alennuksen, ja lentoyhtiöt, jotka kuljettivat yli 1 00  000 matkustajaa, saivat 10 prosentin alennuksen kyseisen vuoden matkustajamaksuista.

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (71) | Aloituspäätöksessä oletettiin, että FSBesitzG hyväksyi uuden, 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöön otetun tariffin. Tältä pohjalta aloituspäätöksessä muistutettiin, että koska viranomaisilla on FSBesitzG:ssä kattava määräysvalta, uuden tariffin käyttöönoton katsotaan johtuvan valtiosta. Tariffissa oli kyse valtiosta johtuvasta valtion varojen siirrosta siltä osin kuin tariffin maksut olivat markkinahintoja alhaisempia. |
| --- | --- |

(71)

Aloituspäätöksessä oletettiin, että FSBesitzG hyväksyi uuden, 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöön otetun tariffin. Tältä pohjalta aloituspäätöksessä muistutettiin, että koska viranomaisilla on FSBesitzG:ssä kattava määräysvalta, uuden tariffin käyttöönoton katsotaan johtuvan valtiosta. Tariffissa oli kyse valtiosta johtuvasta valtion varojen siirrosta siltä osin kuin tariffin maksut olivat markkinahintoja alhaisempia.

| (72) | Saksan mukaan alennukset perustuivat taloudellisiin näkökohtiin ja läpäisivät markkinataloustoimijatestin. Aloituspäätöksessä kuitenkin korostettiin, että Saksa ei ollut siihen mennessä toimittanut riittävästi tietoja, jotta komissio olisi voinut arvioida tämän asian. Siksi Saksalta pyydettiin kattavia tietoja lentoaseman kustannuksista ja tuotoista, erityisesti kaupalliseen matkustajalentoliikenteeseen liittyvistä. Lisäksi komissio halusi selvennystä siihen, sovellettiinko maksutariffia ilman lentoyhtiöiden välistä syrjintää. |
| --- | --- |

(72)

Saksan mukaan alennukset perustuivat taloudellisiin näkökohtiin ja läpäisivät markkinataloustoimijatestin. Aloituspäätöksessä kuitenkin korostettiin, että Saksa ei ollut siihen mennessä toimittanut riittävästi tietoja, jotta komissio olisi voinut arvioida tämän asian. Siksi Saksalta pyydettiin kattavia tietoja lentoaseman kustannuksista ja tuotoista, erityisesti kaupalliseen matkustajalentoliikenteeseen liittyvistä. Lisäksi komissio halusi selvennystä siihen, sovellettiinko maksutariffia ilman lentoyhtiöiden välistä syrjintää.

| (73) | Aloituspäätöksessä esitettiin päätelmänä, että ei ollut varmaa, voitiinko 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöönotettuun tariffiin sisältyviä alennuksia pitää markkinataloustoimijatestin perusteella perusteltuina, ja että siksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kyseisille lentoyhtiöille oli aiheutunut etua. Koska alennukset saattoivat myös vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, komission alustava päätelmä oli, että alennukset olivat valtiontukea. |
| --- | --- |

(73)

Aloituspäätöksessä esitettiin päätelmänä, että ei ollut varmaa, voitiinko 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöönotettuun tariffiin sisältyviä alennuksia pitää markkinataloustoimijatestin perusteella perusteltuina, ja että siksi ei voitu sulkea pois mahdollisuutta, että kyseisille lentoyhtiöille oli aiheutunut etua. Koska alennukset saattoivat myös vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, komission alustava päätelmä oli, että alennukset olivat valtiontukea.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (74) | Aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko alennuksia pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 5 jakson mukaisena aloitustukena. Komissio esitti arviossaan epäilyjä sen suhteen, täyttyivätkö aloitustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(74)

Aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko alennuksia pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 5 jakson mukaisena aloitustukena. Komissio esitti arviossaan epäilyjä sen suhteen, täyttyivätkö aloitustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat ehdot.

| (75) | Aloituspäätöksessä todettiin muun muassa seuraavaa:






  a) | Ei ollut varmaa, täyttikö matkustajamäärien kasvua koskeva alennus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan c alakohdan ehdon, sillä alennuksen saaminen ei edellyttänyt uutta reittiä tai vuorojen tihentämistä. |
| --- | --- | --- |

(75)

Aloituspäätöksessä todettiin muun muassa seuraavaa:

a)

Ei ollut varmaa, täyttikö matkustajamäärien kasvua koskeva alennus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan c alakohdan ehdon, sillä alennuksen saaminen ei edellyttänyt uutta reittiä tai vuorojen tihentämistä.

| b) | Ei ollut varmaa, täyttikö matkustajamäärien kasvua koskeva alennus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohdan ehdon, sillä alennus ei ollut asteittain vähenevä eikä ajallisesti rajoitettu. |
| --- | --- |

b)

Ei ollut varmaa, täyttikö matkustajamäärien kasvua koskeva alennus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohdan ehdon, sillä alennus ei ollut asteittain vähenevä eikä ajallisesti rajoitettu.

| c) | Ei ollut varmaa, täyttivätkö kaikki alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan ehdon, sillä lentoyhtiöiden ei tarvinnut maksaa saamiaan alennuksia takaisin, jos ne liikennöivät Saarbrückenistä käsin vähintään kolme vuotta. |
| --- | --- |

c)

Ei ollut varmaa, täyttivätkö kaikki alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan ehdon, sillä lentoyhtiöiden ei tarvinnut maksaa saamiaan alennuksia takaisin, jos ne liikennöivät Saarbrückenistä käsin vähintään kolme vuotta.

| d) | Ei ollut varmaa, täyttivätkö uusia reittejä ja uusia lentoyhtiöitä koskevat alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan g alakohdan ehdon, sillä alennus ei riippunut matkustajamäärästä. |
| --- | --- |

d)

Ei ollut varmaa, täyttivätkö uusia reittejä ja uusia lentoyhtiöitä koskevat alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan g alakohdan ehdon, sillä alennus ei riippunut matkustajamäärästä.

| e) | Ei ollut varmaa, täyttikö ainakaan matkustajamäärien kasvua koskeva alennus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan i alakohdan ehdon, sillä alennus ei edellyttänyt etukäteen tehtyä liiketoimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

e)

Ei ollut varmaa, täyttikö ainakaan matkustajamäärien kasvua koskeva alennus vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan i alakohdan ehdon, sillä alennus ei edellyttänyt etukäteen tehtyä liiketoimintasuunnitelmaa.

| f) | Ei ollut varmaa, täyttivätkö kaikki alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan j alakohdan ehdon, sillä vaikutti siltä, että mitään vaadituista tiedoista ei julkaistu. |
| --- | --- |

f)

Ei ollut varmaa, täyttivätkö kaikki alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan j alakohdan ehdon, sillä vaikutti siltä, että mitään vaadituista tiedoista ei julkaistu.

| g) | Ei ollut varmaa, täyttivätkö kaikki alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 80 kohdan ehdon, sillä oli epäselvää, saivatko tuet kasautua, ja vaikutti siltä, että ainakin matkustajamäärien kasvua koskeva alennus oli mahdollista yhdistää kahteen muuhun alennukseen. |
| --- | --- |

g)

Ei ollut varmaa, täyttivätkö kaikki alennukset vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 80 kohdan ehdon, sillä oli epäselvää, saivatko tuet kasautua, ja vaikutti siltä, että ainakin matkustajamäärien kasvua koskeva alennus oli mahdollista yhdistää kahteen muuhun alennukseen.

| (76) | Koska sisämarkkinoille soveltuvan aloitustuen kumulatiiviset ehdot eivät näyttäneet täyttyvän eikä ollut muita ilmeisiä perusteita tuen soveltuvuudelle, komissio teki alustavan päätelmän, että alennukset olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(76)

Koska sisämarkkinoille soveltuvan aloitustuen kumulatiiviset ehdot eivät näyttäneet täyttyvän eikä ollut muita ilmeisiä perusteita tuen soveltuvuudelle, komissio teki alustavan päätelmän, että alennukset olivat sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

2.2.6   ALOITUSTUKI CIRRUS AIRLINESILLE

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (77) | FSBesitzG allekirjoitti 27 päivänä tammikuuta 2005 Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH:n, jäljempänä ”Cirrus”, kanssa sopimuksen, jonka kesto oli yksi vuosi. Sopimuksen tarkoituksena oli lisätä matkustajamäärää [...] suuntautuvalla reitillä. Sopimuksessa todettiin, että matkustajien lisääminen olisi mahdollista ainoastaan alentamalla merkittävästi lippujen hintoja niin, että Cirruksesta tulisi matkustajille houkutteleva. Sopimuksessa selitettiin myös, että hankkeesta aiheutuisi aloitusvaiheessa suuria tappioita. Siksi lentoasema oli valmis tukemaan hanketta aloitusrahoituksella. |
| --- | --- |

(77)

FSBesitzG allekirjoitti 27 päivänä tammikuuta 2005 Cirrus Airlines Luftfahrtgesellschaft mbH:n, jäljempänä ”Cirrus”, kanssa sopimuksen, jonka kesto oli yksi vuosi. Sopimuksen tarkoituksena oli lisätä matkustajamäärää [...] suuntautuvalla reitillä. Sopimuksessa todettiin, että matkustajien lisääminen olisi mahdollista ainoastaan alentamalla merkittävästi lippujen hintoja niin, että Cirruksesta tulisi matkustajille houkutteleva. Sopimuksessa selitettiin myös, että hankkeesta aiheutuisi aloitusvaiheessa suuria tappioita. Siksi lentoasema oli valmis tukemaan hanketta aloitusrahoituksella.

| (78) | Lennot oli määrä aloittaa 29 päivänä maaliskuuta 2005. Sopimus perustui liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisälsi matkustajamäärät ja keskimääräiset nettotuotot. Sopimuksessa määritettiin myös käytettävä lentokonetyyppi. |
| --- | --- |

(78)

Lennot oli määrä aloittaa 29 päivänä maaliskuuta 2005. Sopimus perustui liiketoimintasuunnitelmaan, joka sisälsi matkustajamäärät ja keskimääräiset nettotuotot. Sopimuksessa määritettiin myös käytettävä lentokonetyyppi.

| (79) | Cirrus velvoitettiin sopimuksessa tarjoamaan reittilentoja Saarbrückenin ja [...] välillä. Lentotiheyden oli oltava [...] lentoa [...] päivänä viikossa, [...] lentoa [...]. Sopimuksessa todettiin nimenomaan, että Cirrus [...]. Sittemmin sopimusta laajennettiin ja muutettiin useita kertoja. Sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006. |
| --- | --- |

(79)

Cirrus velvoitettiin sopimuksessa tarjoamaan reittilentoja Saarbrückenin ja [...] välillä. Lentotiheyden oli oltava [...] lentoa [...] päivänä viikossa, [...] lentoa [...]. Sopimuksessa todettiin nimenomaan, että Cirrus [...]. Sittemmin sopimusta laajennettiin ja muutettiin useita kertoja. Sen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2006.

| (80) | Sopimuksen mukainen korvaus laskettiin seuraavalla kaavalla:





  [...] |
| --- | --- |

(80)

Sopimuksen mukainen korvaus laskettiin seuraavalla kaavalla:

[...]

FSBesitzG:n Cirrukselle sopimuksen voimassaoloaikana vuosittain maksamat korvausmäärät olivat seuraavat:

Taulukko 8

Maksut Cirrus Airlinesille euroina

| Vuosi | Nettokorvaus | Bruttokorvaus |
| --- | --- | --- |
| 2005 | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] |

Vuosi

Nettokorvaus

Bruttokorvaus

2005

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (81) | Aloituspäätöksessä todettiin, että FSBesitzG:n päätöksessä oli kyse valtion varojen siirrosta, jonka katsotaan johtuvan valtiosta. Cirrus oli myös selvästi yritys, joka harjoitti taloudellista toimintaa. Kysymys kuului siis, saiko Cirrus sopimuksesta etua, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilta. Koska Saksa ei ollut antanut mitään selitystä sille, miksi sopimus tehtiin, sitä pyydettiin selventämään, uskoiko se, että FSBesitzG toimi sopimuksen tehdessään järkevän markkinataloustoimijan tavoin, ja jos toimi, esittämään tätä näkemystä tukevia asiakirjoja. |
| --- | --- |

(81)

Aloituspäätöksessä todettiin, että FSBesitzG:n päätöksessä oli kyse valtion varojen siirrosta, jonka katsotaan johtuvan valtiosta. Cirrus oli myös selvästi yritys, joka harjoitti taloudellista toimintaa. Kysymys kuului siis, saiko Cirrus sopimuksesta etua, jota se ei olisi muutoin saanut markkinoilta. Koska Saksa ei ollut antanut mitään selitystä sille, miksi sopimus tehtiin, sitä pyydettiin selventämään, uskoiko se, että FSBesitzG toimi sopimuksen tehdessään järkevän markkinataloustoimijan tavoin, ja jos toimi, esittämään tätä näkemystä tukevia asiakirjoja.

| (82) | Aloituspäätöksessä tuotiin esiin, että päätöksen tekemiseen mennessä komissio ei ollut saanut mitään tietoa siitä, että Saksa olisi verrannut odotettavissa olevia sopimuksesta aiheutuvia kustannuksia ja tuottoja. Tältä pohjalta komissio päätteli alustavasti, että Cirruksen kanssa tehty sopimus oli valtiontukea. |
| --- | --- |

(82)

Aloituspäätöksessä tuotiin esiin, että päätöksen tekemiseen mennessä komissio ei ollut saanut mitään tietoa siitä, että Saksa olisi verrannut odotettavissa olevia sopimuksesta aiheutuvia kustannuksia ja tuottoja. Tältä pohjalta komissio päätteli alustavasti, että Cirruksen kanssa tehty sopimus oli valtiontukea.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (83) | Aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko Cirruksen kanssa tehtyä sopimusta pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 5 jakson mukaisena sisämarkkinoille soveltuvana aloitustukena. Komissio esitti arviossaan epäilyjä siitä, täyttyivätkö aloitustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(83)

Aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko Cirruksen kanssa tehtyä sopimusta pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 5 jakson mukaisena sisämarkkinoille soveltuvana aloitustukena. Komissio esitti arviossaan epäilyjä siitä, täyttyivätkö aloitustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat ehdot.

| (84) | Aloituspäätöksessä todettiin muun muassa, että Cirruksen kanssa tehty sopimus ei ilmeisestikään täyttänyt seuraavia ehtoja:






  a) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan c alakohta, sillä Cirruksen reitti Saarbrückenin ja [...] välillä näytti jo olleen olemassa eikä esitetty mitään tietoa uusista vuoroista, jotka olisivat voineet johtaa matkustajamäärän lisääntymiseen; |
| --- | --- | --- |

(84)

Aloituspäätöksessä todettiin muun muassa, että Cirruksen kanssa tehty sopimus ei ilmeisestikään täyttänyt seuraavia ehtoja:

a)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan c alakohta, sillä Cirruksen reitti Saarbrückenin ja [...] välillä näytti jo olleen olemassa eikä esitetty mitään tietoa uusista vuoroista, jotka olisivat voineet johtaa matkustajamäärän lisääntymiseen;

| b) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohta, sillä sopimus ei näyttänyt olevan asteittain vähenevä eikä todellisuudessa myöskään ajallisesti rajoitettu, koska sitä oli jatkettu useita kertoja ja koska ei ollut selvää, oliko Cirrus osoittanut reitin kannattavuuden pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

b)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohta, sillä sopimus ei näyttänyt olevan asteittain vähenevä eikä todellisuudessa myöskään ajallisesti rajoitettu, koska sitä oli jatkettu useita kertoja ja koska ei ollut selvää, oliko Cirrus osoittanut reitin kannattavuuden pitkällä aikavälillä;

| c) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan e alakohta, sillä tukea ei rajoitettu sopimuksessa toiminnan aloittamiseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin; |
| --- | --- |

c)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan e alakohta, sillä tukea ei rajoitettu sopimuksessa toiminnan aloittamiseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin;

| d) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan ensimmäinen alakohta, sillä sopimukselle ei ollut asetettu päättymispäivää eikä tukisummaa rajoitettu kustannusten perusteella; |
| --- | --- |

d)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan ensimmäinen alakohta, sillä sopimukselle ei ollut asetettu päättymispäivää eikä tukisummaa rajoitettu kustannusten perusteella;

| e) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan kolmas alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko aika, jona Cirrukselle myönnettiin tukea, merkittävästi lyhyempi kuin aika, jonka Cirrus sitoutui lentämään Saarbrückenistä; |
| --- | --- |

e)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan kolmas alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko aika, jona Cirrukselle myönnettiin tukea, merkittävästi lyhyempi kuin aika, jonka Cirrus sitoutui lentämään Saarbrückenistä;

| f) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan g alakohta, sillä tuki näytti olevan yhteydessä kuljetettujen matkustajien määrän kehitykseen; |
| --- | --- |

f)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan g alakohta, sillä tuki näytti olevan yhteydessä kuljetettujen matkustajien määrän kehitykseen;

| g) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan h alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko sopimus julkaistu ennen sen tekemistä ja annettu myös muiden lentoyhtiöiden saataville; |
| --- | --- |

g)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan h alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko sopimus julkaistu ennen sen tekemistä ja annettu myös muiden lentoyhtiöiden saataville;

| h) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan i alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko FSBetriebG saanut Cirruksen liiketoimintasuunnitelman ja oliko lentoasema tutkinut tuen vaikutukset kilpaileviin reitteihin; |
| --- | --- |

h)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan i alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko FSBetriebG saanut Cirruksen liiketoimintasuunnitelman ja oliko lentoasema tutkinut tuen vaikutukset kilpaileviin reitteihin;

| i) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan j alakohta, sillä edellytettyä luetteloa tuetuista reiteistä ei ilmeisesti ollut julkaistu; |
| --- | --- |

i)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan j alakohta, sillä edellytettyä luetteloa tuetuista reiteistä ei ilmeisesti ollut julkaistu;

| j) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan k alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko Saksa järjestänyt edellytetyn muutoksenhakumenettelyn; |
| --- | --- |

j)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan k alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko Saksa järjestänyt edellytetyn muutoksenhakumenettelyn;

| k) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 80 kohta, sillä näytti siltä, että Cirrus oli yhdistänyt sopimuksen mukaisen tuen vuoden 2007 maksutariffin mukaiseen tukeen. |
| --- | --- |

k)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 80 kohta, sillä näytti siltä, että Cirrus oli yhdistänyt sopimuksen mukaisen tuen vuoden 2007 maksutariffin mukaiseen tukeen.

| (85) | Koska sisämarkkinoille soveltuvan aloitustuen kumulatiiviset ehdot eivät näyttäneet täyttyvän eikä ollut muita ilmeisiä perusteita tuen soveltuvuudelle, komissio teki alustavan päätelmän, että Cirruksen kanssa tehty sopimus oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(85)

Koska sisämarkkinoille soveltuvan aloitustuen kumulatiiviset ehdot eivät näyttäneet täyttyvän eikä ollut muita ilmeisiä perusteita tuen soveltuvuudelle, komissio teki alustavan päätelmän, että Cirruksen kanssa tehty sopimus oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

2.2.7   MARKKINOINTISOPIMUS AIR BERLININ KANSSA

Toimenpiteen yksityiskohtainen kuvaus

| (86) | FSG allekirjoitti 6 päivänä huhtikuuta 2011 Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG:n, jäljempänä ”Air Berlin”, kanssa markkinointisopimuksen, joka oli voimassa 2 päivään toukokuuta 2014. Sopimuksessa Air Berlin velvoitettiin tuottamaan FSG:lle markkinointi- ja PR-palveluja. Sopimuksessa todettiin seuraavaa: [...] FSG odotti, että vuoroja lisäämällä lentotoiminnoista ja muista toiminnoista saataisiin suuremmat tuotot. Lisäksi Air Berlin velvoitettiin mainostamaan kahta Saarbrückenistä lähtevää ja sinne saapuvaa yhteyttä (tiedottaminen vuorojen lisääntymisestä tiedotusvälineissä, sähköpostitse, tiedottamalla matkatoimistoille, aikakauslehdissä, lähtöselvityksessä, lennoilla, radiossa ym.). FSG maksoi Air Berlinille markkinointipalveluista yhteensä [8 00  000–1 7 00  000 euroa]. |
| --- | --- |

(86)

FSG allekirjoitti 6 päivänä huhtikuuta 2011 Air Berlin PLC & Co. Luftverkehrs KG:n, jäljempänä ”Air Berlin”, kanssa markkinointisopimuksen, joka oli voimassa 2 päivään toukokuuta 2014. Sopimuksessa Air Berlin velvoitettiin tuottamaan FSG:lle markkinointi- ja PR-palveluja. Sopimuksessa todettiin seuraavaa: [...] FSG odotti, että vuoroja lisäämällä lentotoiminnoista ja muista toiminnoista saataisiin suuremmat tuotot. Lisäksi Air Berlin velvoitettiin mainostamaan kahta Saarbrückenistä lähtevää ja sinne saapuvaa yhteyttä (tiedottaminen vuorojen lisääntymisestä tiedotusvälineissä, sähköpostitse, tiedottamalla matkatoimistoille, aikakauslehdissä, lähtöselvityksessä, lennoilla, radiossa ym.). FSG maksoi Air Berlinille markkinointipalveluista yhteensä [8 00  000–1 7 00  000 euroa].

Syyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Valtiontuen olemassaolo

| (87) | Kuten Cirruksen kanssa tehty sopimus, myös Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus herätti epäilyjä siitä, oliko sopimus markkinaehtojen mukainen. Kaikkien muiden ehtojen, kuten valikoivuuden ja valtiosta johtuvan valtion varojen siirron, oletettiin täyttyvän. |
| --- | --- |

(87)

Kuten Cirruksen kanssa tehty sopimus, myös Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus herätti epäilyjä siitä, oliko sopimus markkinaehtojen mukainen. Kaikkien muiden ehtojen, kuten valikoivuuden ja valtiosta johtuvan valtion varojen siirron, oletettiin täyttyvän.

| (88) | Saksa oli ilmoittanut tehneensä kustannus-hyötyanalyysin, joka osoitti, että sopimus oli lentoasemalle pitkällä aikavälillä kannattava. Se ei ollut kuitenkaan toimittanut analyysia komissiolle, minkä vuoksi komissio ei voinut arvioida, miten lentoasema oli laskenut sopimuksesta aiheutuvat kustannukset ja tuotot. Näytti siltä, että ainoa etu, jonka lentoasema sai sopimuksesta, oli odotettu matkustajamäärän lisääntyminen. Sopimus itsessään vaikutti olevan vain lentoasemamaksuista annettava lisäalennus, joka lisäksi kasautui jo vuoden 2007 maksutariffin perusteella saatavilla olevien alennusten kanssa. |
| --- | --- |

(88)

Saksa oli ilmoittanut tehneensä kustannus-hyötyanalyysin, joka osoitti, että sopimus oli lentoasemalle pitkällä aikavälillä kannattava. Se ei ollut kuitenkaan toimittanut analyysia komissiolle, minkä vuoksi komissio ei voinut arvioida, miten lentoasema oli laskenut sopimuksesta aiheutuvat kustannukset ja tuotot. Näytti siltä, että ainoa etu, jonka lentoasema sai sopimuksesta, oli odotettu matkustajamäärän lisääntyminen. Sopimus itsessään vaikutti olevan vain lentoasemamaksuista annettava lisäalennus, joka lisäksi kasautui jo vuoden 2007 maksutariffin perusteella saatavilla olevien alennusten kanssa.

| (89) | Näiden näkökohtien perusteella aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, että Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus antoi Air Berlinille valikoivaa etua. Koska kaikkien muiden valtiontuen osatekijöiden oli alustavasti katsottu toteutuvan, komissio teki alustavan päätelmän, että sopimukseen sisältyi valtiontukea. |
| --- | --- |

(89)

Näiden näkökohtien perusteella aloituspäätöksessä tehtiin alustava päätelmä, että Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus antoi Air Berlinille valikoivaa etua. Koska kaikkien muiden valtiontuen osatekijöiden oli alustavasti katsottu toteutuvan, komissio teki alustavan päätelmän, että sopimukseen sisältyi valtiontukea.

Soveltuvuus sisämarkkinoille

| (90) | Aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko markkinointisopimusta pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 5 jakson mukaisena sisämarkkinoille soveltuvana aloitustukena. Komissio esitti arviossaan epäilyjä siitä, täyttyivätkö aloitustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat ehdot. |
| --- | --- |

(90)

Aloituspäätöksessä arvioitiin, voitaisiinko markkinointisopimusta pitää vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 5 jakson mukaisena sisämarkkinoille soveltuvana aloitustukena. Komissio esitti arviossaan epäilyjä siitä, täyttyivätkö aloitustuen soveltuvuutta sisämarkkinoille koskevat ehdot.

| (91) | Aloituspäätöksessä todettiin muun muassa, että Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus ei ilmeisestikään täyttänyt seuraavia ehtoja:






  a) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohta, sillä ei ollut selvää, oliko Air Berlin osoittanut reitin pitkän aikavälin kannattavuuden; |
| --- | --- | --- |

(91)

Aloituspäätöksessä todettiin muun muassa, että Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus ei ilmeisestikään täyttänyt seuraavia ehtoja:

a)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan d alakohta, sillä ei ollut selvää, oliko Air Berlin osoittanut reitin pitkän aikavälin kannattavuuden;

| b) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan e alakohta, sillä tukea ei sopimuksessa rajoitettu toiminnan aloittamiseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin; |
| --- | --- |

b)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan e alakohta, sillä tukea ei sopimuksessa rajoitettu toiminnan aloittamiseen liittyviin ylimääräisiin kustannuksiin;

| c) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan ensimmäinen alakohta, sillä sopimuksessa ei ollut rajoitettu tukisummaa kustannusten perusteella; |
| --- | --- |

c)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan ensimmäinen alakohta, sillä sopimuksessa ei ollut rajoitettu tukisummaa kustannusten perusteella;

| d) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan kolmas alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko aika, jona Air Berlinille myönnettiin tukea, merkittävästi lyhyempi kuin aika, jonka Air Berlin sitoutui lentämään Saarbrückenistä; |
| --- | --- |

d)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan f alakohdan kolmas alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko aika, jona Air Berlinille myönnettiin tukea, merkittävästi lyhyempi kuin aika, jonka Air Berlin sitoutui lentämään Saarbrückenistä;

| e) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan g alakohta, sillä tuki ei ollut yhteydessä matkustajamäärän tosiasialliseen kehitykseen; |
| --- | --- |

e)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan g alakohta, sillä tuki ei ollut yhteydessä matkustajamäärän tosiasialliseen kehitykseen;

| f) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan h alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko sopimus julkaistu ennen sen tekemistä ja annettu myös muiden lentoyhtiöiden saataville; |
| --- | --- |

f)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan h alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko sopimus julkaistu ennen sen tekemistä ja annettu myös muiden lentoyhtiöiden saataville;

| g) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan i alakohta, sillä ei ollut varmaa, täyttikö lentoaseman tekemä kustannus-hyötyanalyysi, jota ei ollut toimitettu komissiolle, asetetut ehdot; |
| --- | --- |

g)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan i alakohta, sillä ei ollut varmaa, täyttikö lentoaseman tekemä kustannus-hyötyanalyysi, jota ei ollut toimitettu komissiolle, asetetut ehdot;

| h) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan j alakohta, sillä edellytettyä luetteloa tuetuista reiteistä ei ilmeisesti ollut julkaistu; |
| --- | --- |

h)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan j alakohta, sillä edellytettyä luetteloa tuetuista reiteistä ei ilmeisesti ollut julkaistu;

| i) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan k alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko Saksa järjestänyt edellytetyn muutoksenhakumenettelyn; |
| --- | --- |

i)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 79 kohdan k alakohta, sillä ei ollut varmaa, oliko Saksa järjestänyt edellytetyn muutoksenhakumenettelyn;

| j) | vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 80 kohta, sillä näytti siltä, että Air Berlin oli yhdistänyt sopimuksen mukaisen tuen vuoden 2007 maksutariffin mukaiseen tukeen. |
| --- | --- |

j)

vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 80 kohta, sillä näytti siltä, että Air Berlin oli yhdistänyt sopimuksen mukaisen tuen vuoden 2007 maksutariffin mukaiseen tukeen.

| (92) | Koska näytti siltä, että sisämarkkinoille soveltuvan aloitustuen kumulatiiviset ehdot eivät täyttyneet eikä ollut muita ilmeisiä perusteita tuen soveltuvuudelle, komissio teki alustavan päätelmän, että Air Berlinin kanssa tehty sopimus oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea. |
| --- | --- |

(92)

Koska näytti siltä, että sisämarkkinoille soveltuvan aloitustuen kumulatiiviset ehdot eivät täyttyneet eikä ollut muita ilmeisiä perusteita tuen soveltuvuudelle, komissio teki alustavan päätelmän, että Air Berlinin kanssa tehty sopimus oli sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea.

3.   SAKSAN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

3.1   VH SAARIN, FSG:N JA FSBESITZG:N RAHOITTAMINEN

3.1.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

Yritys ja taloudellinen toiminta

| (93) | Saksa ei kiistä sitä, että FSBesitzG ja FSG harjoittavat taloudellista toimintaa ja että niitä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa yrityksinä. Siltä osin kuin FSBesitzG ja FSG harjoittavat valtion suvereeneihin oikeuksiin kuuluvaa toimintaa niitä ei tulisi kuitenkaan pitää yrityksinä. |
| --- | --- |

(93)

Saksa ei kiistä sitä, että FSBesitzG ja FSG harjoittavat taloudellista toimintaa ja että niitä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa yrityksinä. Siltä osin kuin FSBesitzG ja FSG harjoittavat valtion suvereeneihin oikeuksiin kuuluvaa toimintaa niitä ei tulisi kuitenkaan pitää yrityksinä.

| (94) | Saksa toimitti tähän liittyen seuraavan taulukon, jossa esitetään yleisen edun piiriin kuuluviin toimintoihin liittyvät menot (sekä toiminta- että investointimenot) vuodesta 2000 vuoteen 2011:

  Taulukko 9


  Yleisen edun piiriin kuuluviin toimintoihin liittyvät menot euroina
   (21) | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lentoturvallisuuslain (LuftSiG) 8 § | | | | | | | | | | | | | |
| Palokunta | | | | | | | | | | | | | |
| Ulkoaita/Partiointitie | | | | | | | | | | | | | |
| Uusi kulunvalvontajärjestelmä | | | | | | | | | | | | | |
| Konttiportti 1 | | | | | | | | | | | | | |
| Kiitotien viitoitusjärjestelmä | | | | | | | | | | | | | |
| Katkeamaton tehonsyöttö (varavoima) | | | | | | | | | | | | | |
| Itäinen asemataso, pommiuhanalaiset lentokoneet | | | | | | | | | | | | | |
| Laajennus S- ja L-kiitoteiden päässä, RESA | | | | | | | | | | | | | |
| Lentoasemanavigointi | | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä vuodessa | | | | | | | | | | | | | |

(94)

Saksa toimitti tähän liittyen seuraavan taulukon, jossa esitetään yleisen edun piiriin kuuluviin toimintoihin liittyvät menot (sekä toiminta- että investointimenot) vuodesta 2000 vuoteen 2011:

Taulukko 9

Yleisen edun piiriin kuuluviin toimintoihin liittyvät menot euroina
   (21)

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Yhteensä

Lentoturvallisuuslain (LuftSiG) 8 §

Palokunta

Ulkoaita/Partiointitie

Uusi kulunvalvontajärjestelmä

Konttiportti 1

Kiitotien viitoitusjärjestelmä

Katkeamaton tehonsyöttö (varavoima)

Itäinen asemataso, pommiuhanalaiset lentokoneet

Laajennus S- ja L-kiitoteiden päässä, RESA

Lentoasemanavigointi

Yhteensä vuodessa

| (95) | Saksa väittää, että lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:n mukaisten lentoaseman turvatoimenpiteiden, lentoliikennelain (Luftverkehrsgesetz) 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisten lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden sekä palokunnan rahoittaminen kuuluu yleisen edun piiriin. Saksan mukaan lentoasemaa ympäröivät aidat ja partiointitiet, konttiportti, kiitotien viitoitus, varasähkö, lentokoneiden pysäköintialue pommiuhkausten varalta ja kiitotien pään turva-alueen (RESA) laajennus kuuluvat lentoturvallisuuslain 8 §:n soveltamisalaan ja siksi ne kuuluvat myös yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(95)

Saksa väittää, että lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:n mukaisten lentoaseman turvatoimenpiteiden, lentoliikennelain (Luftverkehrsgesetz) 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisten lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden sekä palokunnan rahoittaminen kuuluu yleisen edun piiriin. Saksan mukaan lentoasemaa ympäröivät aidat ja partiointitiet, konttiportti, kiitotien viitoitus, varasähkö, lentokoneiden pysäköintialue pommiuhkausten varalta ja kiitotien pään turva-alueen (RESA) laajennus kuuluvat lentoturvallisuuslain 8 §:n soveltamisalaan ja siksi ne kuuluvat myös yleisen edun piiriin.

| (96) | Lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisista lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteistä Saksa toteaa, että valtio ei kata näiden toimenpiteiden kustannuksia kaikilla lentoasemilla. Saksan mukaan lentoasemien erilainen kohtelu on kuitenkin perusteltua eikä näin ollen merkitse etua. Kyse on konkreettisemmin siitä, että 27 §:n c momentin 2 kohdassa erotetaan toisistaan sellaiset lentoasemat, joissa näiden turvatoimenpiteiden rahoittamista liittovaltion tasolla pidetään välttämättömänä turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi, ja muut lentoasemat, joissa tällaisia toimenpiteitä ei pidetä liittovaltion näkökulmasta ehdottoman välttämättöminä. Liittovaltion liikenneministeriö on tähän mennessä vahvistanut useiden lentoasemien, muun muassa Saarbrückenin lentoaseman, rahoittamisen olevan välttämätöntä turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi. Siksi ei ole syrjivää rahoittaa alueellisia lentoasemia, joiden olisi muussa tapauksessa itse vastattava kyseisistä kustannuksista. Lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden rahoittaminen – siitä riippumatta, onko rahoittajana suoraan liittovaltio vai osavaltio – kuuluu kaikissa tapauksissa yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(96)

Lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisista lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteistä Saksa toteaa, että valtio ei kata näiden toimenpiteiden kustannuksia kaikilla lentoasemilla. Saksan mukaan lentoasemien erilainen kohtelu on kuitenkin perusteltua eikä näin ollen merkitse etua. Kyse on konkreettisemmin siitä, että 27 §:n c momentin 2 kohdassa erotetaan toisistaan sellaiset lentoasemat, joissa näiden turvatoimenpiteiden rahoittamista liittovaltion tasolla pidetään välttämättömänä turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi, ja muut lentoasemat, joissa tällaisia toimenpiteitä ei pidetä liittovaltion näkökulmasta ehdottoman välttämättöminä. Liittovaltion liikenneministeriö on tähän mennessä vahvistanut useiden lentoasemien, muun muassa Saarbrückenin lentoaseman, rahoittamisen olevan välttämätöntä turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi. Siksi ei ole syrjivää rahoittaa alueellisia lentoasemia, joiden olisi muussa tapauksessa itse vastattava kyseisistä kustannuksista. Lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden rahoittaminen – siitä riippumatta, onko rahoittajana suoraan liittovaltio vai osavaltio – kuuluu kaikissa tapauksissa yleisen edun piiriin.

| (97) | Esimerkiksi palokunnan kustannuksia ei säännellä liittovaltion tasolla, vaan ne kuuluvat osavaltioiden toimivaltaan, minkä vuoksi valtio ei rahoita palokuntaa kaikilla lentoasemilla. Erilainen kohtelu perustuu sekä historiallisiin että objektiivisiin syihin. Pääasiassa on kyse siitä, että pienemmät alueelliset lentoasemat eivät lentoasemaliiketoiminnan luonteen vuoksi pysty itse vastaamaan palokunnasta aiheutuvista kiinteistä kustannuksista, ja siksi niistä vastaa kyseinen osavaltio. |
| --- | --- |

(97)

Esimerkiksi palokunnan kustannuksia ei säännellä liittovaltion tasolla, vaan ne kuuluvat osavaltioiden toimivaltaan, minkä vuoksi valtio ei rahoita palokuntaa kaikilla lentoasemilla. Erilainen kohtelu perustuu sekä historiallisiin että objektiivisiin syihin. Pääasiassa on kyse siitä, että pienemmät alueelliset lentoasemat eivät lentoasemaliiketoiminnan luonteen vuoksi pysty itse vastaamaan palokunnasta aiheutuvista kiinteistä kustannuksista, ja siksi niistä vastaa kyseinen osavaltio.

| (98) | Saksa katsoo, että vh Saaria ei voida pitää yrityksenä. Ensinnäkään vh Saar ei Saksan mukaan toimi itse markkinoilla vaan pelkästään omistaa osuuksia muissa yrityksissä (lentoasema ja HSG). Saksa muistuttaa erääseen unionin tuomioistuimen tuomioon (22) viitaten, että pelkkä osuuksien omistaminen muissa yrityksissä, vaikka se oikeuttaisi määräysvaltaankin, ei itsessään ole taloudellista toimintaa. Lisäksi Saksa toteaa, että tätä periaatetta koskevaa poikkeusta, jonka mukaan holdingyhtiö harjoittaa taloudellista toimintaa, jos se käyttää vaikutusvaltaa yrityksissä, joissa sillä on osuuksia, ei voida soveltaa vh Saarin tapauksessa. |
| --- | --- |

(98)

Saksa katsoo, että vh Saaria ei voida pitää yrityksenä. Ensinnäkään vh Saar ei Saksan mukaan toimi itse markkinoilla vaan pelkästään omistaa osuuksia muissa yrityksissä (lentoasema ja HSG). Saksa muistuttaa erääseen unionin tuomioistuimen tuomioon (22) viitaten, että pelkkä osuuksien omistaminen muissa yrityksissä, vaikka se oikeuttaisi määräysvaltaankin, ei itsessään ole taloudellista toimintaa. Lisäksi Saksa toteaa, että tätä periaatetta koskevaa poikkeusta, jonka mukaan holdingyhtiö harjoittaa taloudellista toimintaa, jos se käyttää vaikutusvaltaa yrityksissä, joissa sillä on osuuksia, ei voida soveltaa vh Saarin tapauksessa.

Etu

| (99) | Saksa katsoo, että että vh Saarille ei koitunut etua valtion varoista, koska se siirsi kaikki Saarlandilta saamansa varat FSBesitzG:lle/FSG:lle. Näin ollen Saksa kiistää sen, että vh Saaria voitaisiin pitää tuensaajana. |
| --- | --- |

(99)

Saksa katsoo, että että vh Saarille ei koitunut etua valtion varoista, koska se siirsi kaikki Saarlandilta saamansa varat FSBesitzG:lle/FSG:lle. Näin ollen Saksa kiistää sen, että vh Saaria voitaisiin pitää tuensaajana.

| (100) | Varoista, jotka FSBesitzG/FSG sai vh Saarilta voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen kautta, ei Saksan mukaan koitunut etua, sillä Altmark-tuomion perustella rahoitus oli FSBesitzG:lle/FSG:lle pelkästään korvaus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. |
| --- | --- |

(100)

Varoista, jotka FSBesitzG/FSG sai vh Saarilta voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen kautta, ei Saksan mukaan koitunut etua, sillä Altmark-tuomion perustella rahoitus oli FSBesitzG:lle/FSG:lle pelkästään korvaus yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta.

Ensimmäinen Altmark-kriteeri: yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun antaminen tehtäväksi

| (101) | Saksan mukaan lentoaseman pitämisessä ja siihen kuuluvassa välttämättömän infrastruktuurin rakentamisessa ja kunnossapidossa on kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. Saksa määrittelee yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun markkinoilla tarjottavaksi palveluksi, jonka luotettava ja vakaa tarjoaminen on yleisen edun mukaista ja jota markkinat itse eivät voi tarjota, vaan palvelun tarjoaa yksikkö, jolle kyseinen velvollisuus on annettu. |
| --- | --- |

(101)

Saksan mukaan lentoaseman pitämisessä ja siihen kuuluvassa välttämättömän infrastruktuurin rakentamisessa ja kunnossapidossa on kyse yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. Saksa määrittelee yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun markkinoilla tarjottavaksi palveluksi, jonka luotettava ja vakaa tarjoaminen on yleisen edun mukaista ja jota markkinat itse eivät voi tarjota, vaan palvelun tarjoaa yksikkö, jolle kyseinen velvollisuus on annettu.

| (102) | Saksa katsoo, että Saarbrückenin lentoaseman pitämisessä on kyse on palvelujen tarjoamisesta markkinoilla. Lisäksi se toteaa, että matkustajia on vuodessa vähemmän kuin 5 00  000, mikä jää alle vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa määritetyn raja-arvon, jonka ylittyessä lentoaseman voidaan odottaa olevan kannattava. Näin ollen Saksa katsoo, että lentoasema tarjoaa palveluita, joita markkinat eivät muutoin tarjoaisi. |
| --- | --- |

(102)

Saksa katsoo, että Saarbrückenin lentoaseman pitämisessä on kyse on palvelujen tarjoamisesta markkinoilla. Lisäksi se toteaa, että matkustajia on vuodessa vähemmän kuin 5 00  000, mikä jää alle vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa määritetyn raja-arvon, jonka ylittyessä lentoaseman voidaan odottaa olevan kannattava. Näin ollen Saksa katsoo, että lentoasema tarjoaa palveluita, joita markkinat eivät muutoin tarjoaisi.

| (103) | Saksan mukaan Saarbrückenin lentoasemalle on annettu tehtäväksi näiden palvelujen tarjoaminen. Saksan mukaan tehtävä on kirjattu toimilupaan ja Saksan ilmailulainsäädäntöön. Saksa viittaa erityisesti lentoliikennelupa-asetuksen (Luftverkehrszulassungsordnung) 45 §:n 1 momenttiin, jonka mukaan lentoasemayrityksen on ”pidettävä lentoasema toiminnan kannalta turvallisena ja hoidettava sitä asianmukaisesti”. Tehtävään kuuluu velvollisuus saattaa lentoasemapalvelut tasapuolisesti ilma-alusten käytettäväksi toimilupaan kirjattuina tavanomaisina toiminta-aikoina, joita lentoaseman pitäjä ei voi yksipuolisesti muuttaa. Lentoaseman pitämistä koskevan velvollisuuden laiminlyönti johtaa lentoliikennelupa-asetuksen 108 §:n nojalla yhdessä lentoliikennelain 58 §:n 1 momentin 10 kohdan 2 alakohdan kansa enintään 50  000 euron sakkoihin. Saksa toteaa myös, että osavaltio varmistaa kattavalla lentoaseman pitäjän valvonnalla lentoaseman asianmukaisen pitämisen. |
| --- | --- |

(103)

Saksan mukaan Saarbrückenin lentoasemalle on annettu tehtäväksi näiden palvelujen tarjoaminen. Saksan mukaan tehtävä on kirjattu toimilupaan ja Saksan ilmailulainsäädäntöön. Saksa viittaa erityisesti lentoliikennelupa-asetuksen (Luftverkehrszulassungsordnung) 45 §:n 1 momenttiin, jonka mukaan lentoasemayrityksen on ”pidettävä lentoasema toiminnan kannalta turvallisena ja hoidettava sitä asianmukaisesti”. Tehtävään kuuluu velvollisuus saattaa lentoasemapalvelut tasapuolisesti ilma-alusten käytettäväksi toimilupaan kirjattuina tavanomaisina toiminta-aikoina, joita lentoaseman pitäjä ei voi yksipuolisesti muuttaa. Lentoaseman pitämistä koskevan velvollisuuden laiminlyönti johtaa lentoliikennelupa-asetuksen 108 §:n nojalla yhdessä lentoliikennelain 58 §:n 1 momentin 10 kohdan 2 alakohdan kansa enintään 50  000 euron sakkoihin. Saksa toteaa myös, että osavaltio varmistaa kattavalla lentoaseman pitäjän valvonnalla lentoaseman asianmukaisen pitämisen.

| (104) | Saksa kommentoi aloituspäätöksen huomautusta, että virallista toimeksiantoasiakirjaa ei näyttänyt olevan, toteamalla, että 103 kappaleessa mainitut tekijät yhdessä, ja erityisesti Saarlandin harjoittama lentoaseman kattava ja tiukka valvonta, varmistavat, että toimeksiannon tarkoitus toteutuu vähintäänkin samalla tavoin kuin se toteutuisi, jos asiasta olisi virallinen toimeksiantoasiakirja. |
| --- | --- |

(104)

Saksa kommentoi aloituspäätöksen huomautusta, että virallista toimeksiantoasiakirjaa ei näyttänyt olevan, toteamalla, että 103 kappaleessa mainitut tekijät yhdessä, ja erityisesti Saarlandin harjoittama lentoaseman kattava ja tiukka valvonta, varmistavat, että toimeksiannon tarkoitus toteutuu vähintäänkin samalla tavoin kuin se toteutuisi, jos asiasta olisi virallinen toimeksiantoasiakirja.

| (105) | Saksa tukee väitettään, että lentoaseman pitäminen on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, toteamalla, että lentoasema on olennainen osa Saarlandin liikenneinfrastruktuuria, joka tarvitaan erityisesti yhdistämään alue muuhun maahan ja tärkeisiin lentoliikenteen solmukohtiin. Yhteyden erityismerkityksen kerrotaan johtuvan Saarlandin maantieteellisestä asemasta Saksan rajalla kaukana maan tärkeimmistä metropoleista. |
| --- | --- |

(105)

Saksa tukee väitettään, että lentoaseman pitäminen on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, toteamalla, että lentoasema on olennainen osa Saarlandin liikenneinfrastruktuuria, joka tarvitaan erityisesti yhdistämään alue muuhun maahan ja tärkeisiin lentoliikenteen solmukohtiin. Yhteyden erityismerkityksen kerrotaan johtuvan Saarlandin maantieteellisestä asemasta Saksan rajalla kaukana maan tärkeimmistä metropoleista.

| (106) | Lentoaseman väitetään ensinnäkin palvelevan alueen väestöä vastaamalla matkailun ja yksityisliikenteen tarpeisiin. Saarlandin kerrotaan kehittyvän yhä enenevässä määrin matkakohteena. Toiseksi Saksa toteaa lentoaseman olevan elintärkeä pääasiassa Saarbrückenissä sijaitsevien Saarlandin tiede- ja kulttuurilaitosten sekä yhteiskunnallisten instituutioiden yhteyksien kannalta. Kolmanneksi korostetaan lentoaseman merkitystä paikalliselle taloudelle ja aluekehitykselle, erityisesti kun otetaan huomioon käynnissä oleva rakennemuutos, jossa siirrytään hiilikaivoksiin perustuvasta taloudesta kansainväliseen ja innovatiiviseen talouteen. Saksan mukaan usein yritysten päätös siirtyä Saarlandiin perustuu siihen, että siellä on lentoasema. Lisäksi Saksa viittaa vuonna 2009 tehtyyn selvitykseen, jonka mukaan matkustajalentoliikenteen kysynnän oletetaan tulevaisuudessa kasvavan. |
| --- | --- |

(106)

Lentoaseman väitetään ensinnäkin palvelevan alueen väestöä vastaamalla matkailun ja yksityisliikenteen tarpeisiin. Saarlandin kerrotaan kehittyvän yhä enenevässä määrin matkakohteena. Toiseksi Saksa toteaa lentoaseman olevan elintärkeä pääasiassa Saarbrückenissä sijaitsevien Saarlandin tiede- ja kulttuurilaitosten sekä yhteiskunnallisten instituutioiden yhteyksien kannalta. Kolmanneksi korostetaan lentoaseman merkitystä paikalliselle taloudelle ja aluekehitykselle, erityisesti kun otetaan huomioon käynnissä oleva rakennemuutos, jossa siirrytään hiilikaivoksiin perustuvasta taloudesta kansainväliseen ja innovatiiviseen talouteen. Saksan mukaan usein yritysten päätös siirtyä Saarlandiin perustuu siihen, että siellä on lentoasema. Lisäksi Saksa viittaa vuonna 2009 tehtyyn selvitykseen, jonka mukaan matkustajalentoliikenteen kysynnän oletetaan tulevaisuudessa kasvavan.

| (107) | Saksa perustelee edellä esitettyä sillä, että matkustajien tasainen lisääntyminen Saarbrückenissä viime vuosikymmeninä, kasvupotentiaalista kertovat selvityksen tulokset ja se, että alueen muut lentoasemat eivät voi tyydyttää paikallista kysyntää, osoittavat, kuinka tärkeä merkitys lentoasemalla on paikalliselle väestölle ja taloudelle. Saksa viittaa vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoihin, joissa todetaan, että ”poikkeustapauksissa voidaan koko lentoaseman pitäminen katsoa yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyväksi palveluksi”, jos lentoasema esimerkiksi sijaitsee ”syrjäisellä alueella” (23). Saksa katsoo Saarbrückenin olevan tällainen poikkeustapaus maantieteellisen asemansa ja paikallisessa taloudessa käynnissä olevan rakennemuutoksen vuoksi. Lopuksi Saksa toteaa, että rahoitus ei koske muuta kuin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 53 kohdan iv alakohdassa tarkoitettua perustoimintaa. |
| --- | --- |

(107)

Saksa perustelee edellä esitettyä sillä, että matkustajien tasainen lisääntyminen Saarbrückenissä viime vuosikymmeninä, kasvupotentiaalista kertovat selvityksen tulokset ja se, että alueen muut lentoasemat eivät voi tyydyttää paikallista kysyntää, osoittavat, kuinka tärkeä merkitys lentoasemalla on paikalliselle väestölle ja taloudelle. Saksa viittaa vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoihin, joissa todetaan, että ”poikkeustapauksissa voidaan koko lentoaseman pitäminen katsoa yleiseen taloudelliseen tarkoitukseen liittyväksi palveluksi”, jos lentoasema esimerkiksi sijaitsee ”syrjäisellä alueella” (23). Saksa katsoo Saarbrückenin olevan tällainen poikkeustapaus maantieteellisen asemansa ja paikallisessa taloudessa käynnissä olevan rakennemuutoksen vuoksi. Lopuksi Saksa toteaa, että rahoitus ei koske muuta kuin vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 53 kohdan iv alakohdassa tarkoitettua perustoimintaa.

| (108) | Seuraavaksi Saksa toteaa, että kyseessä voi olla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, vaikka lentoasema ei olisikaan välttämätön, kuten väitetään. Saksa väittää, että alueen muut lentoasemat eivät voi tyydyttää tarpeita, joihin Saarbrückenin lentoasema vastaa, Saksa toteaa muun muassa, että alueen muut lentokentät ovat joko liian kaukana Saarbrückenin lentoaseman ydinvaikutusalueesta (esim. Luxemburgin, Metz-Nancy-Lorrainen ja Frankfurt-Hahnin lentoasemat) tai ne eivät ole verrattavissa Saarbrückeniin pienen kokonsa tai tarjottujen palveluiden vähäisyyden vuoksi (ennen kaikkea Zweibrücken). |
| --- | --- |

(108)

Seuraavaksi Saksa toteaa, että kyseessä voi olla yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu, vaikka lentoasema ei olisikaan välttämätön, kuten väitetään. Saksa väittää, että alueen muut lentoasemat eivät voi tyydyttää tarpeita, joihin Saarbrückenin lentoasema vastaa, Saksa toteaa muun muassa, että alueen muut lentokentät ovat joko liian kaukana Saarbrückenin lentoaseman ydinvaikutusalueesta (esim. Luxemburgin, Metz-Nancy-Lorrainen ja Frankfurt-Hahnin lentoasemat) tai ne eivät ole verrattavissa Saarbrückeniin pienen kokonsa tai tarjottujen palveluiden vähäisyyden vuoksi (ennen kaikkea Zweibrücken).

Toinen Altmark-kriteeri: Korvausparametrit

| (109) | Saksan mukaan toisen Altmark-kriteerin tarkoituksena on välttää liialliset korvaukset ja varmistaa julkisen rahoituksen tehokas käyttö. Saksa toteaa, että toinen Altmark-kriteeri täyttyy, koska paikalliset viranomaiset suorittavat lentoaseman tiukkaa valvontaa, jolla varmistetaan vastuullinen taloudellinen toiminta, ja koska lentoaseman toiminta rajoittuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamiseen. Lopuksi Saksa toteaa, että rahoitusehdot on joka tapauksessa laadittu niin, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavaa korvausta ei ole mahdollista käyttää väärin. |
| --- | --- |

(109)

Saksan mukaan toisen Altmark-kriteerin tarkoituksena on välttää liialliset korvaukset ja varmistaa julkisen rahoituksen tehokas käyttö. Saksa toteaa, että toinen Altmark-kriteeri täyttyy, koska paikalliset viranomaiset suorittavat lentoaseman tiukkaa valvontaa, jolla varmistetaan vastuullinen taloudellinen toiminta, ja koska lentoaseman toiminta rajoittuu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamiseen. Lopuksi Saksa toteaa, että rahoitusehdot on joka tapauksessa laadittu niin, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettavaa korvausta ei ole mahdollista käyttää väärin.

Kolmas Altmark-kriteeri: Liiallisten korvausten välttäminen

| (110) | Saksan mukaan julkista rahoitusta ei ole annettu enempää kuin on ollut välttämätöntä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen helpottamiseksi kaikki relevantit tuotot huomioon ottaen. Saksa korostaa, että lentoaseman toiminta rajoittuu kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamiseen sillä seurauksella, että ei ole ollut mitään muita kustannuksia, joita olisi voitu ristiintukea. Lisäksi Saksa toteaa infrastruktuurin ja lentoaseman operaatioiden olevan välttämättömiä ja asianmukaisia Saarbrückenin lentoaseman vaikutusalueen lentoliikennetarpeiden tyydyttämiseksi. FSBesitzG ja FSG eivät ole tuottaneet voittoa, ja FSBG on tuottanut vain vähäistä voittoa. Saksan mukaan paikalliset viranomaiset ovat seuranneet julkisten varojen käyttöä tiiviisti ja ne olisivat puuttuneet asiaan, jos toiminta olisi ollut tehotonta. |
| --- | --- |

(110)

Saksan mukaan julkista rahoitusta ei ole annettu enempää kuin on ollut välttämätöntä yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisen helpottamiseksi kaikki relevantit tuotot huomioon ottaen. Saksa korostaa, että lentoaseman toiminta rajoittuu kyseisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamiseen sillä seurauksella, että ei ole ollut mitään muita kustannuksia, joita olisi voitu ristiintukea. Lisäksi Saksa toteaa infrastruktuurin ja lentoaseman operaatioiden olevan välttämättömiä ja asianmukaisia Saarbrückenin lentoaseman vaikutusalueen lentoliikennetarpeiden tyydyttämiseksi. FSBesitzG ja FSG eivät ole tuottaneet voittoa, ja FSBG on tuottanut vain vähäistä voittoa. Saksan mukaan paikalliset viranomaiset ovat seuranneet julkisten varojen käyttöä tiiviisti ja ne olisivat puuttuneet asiaan, jos toiminta olisi ollut tehotonta.

Neljäs Altmark-kriteeri: Julkinen tarjousmenettely tai vertailuanalyysi

| (111) | Koska lentoasema on ollut olemassa jo kauan ennen kuin lentoasemapalveluja alettiin pitää taloudellisena toimintana, Saksa kertoo päätyneensä siihen, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta ei järjestetä tarjousmenettelyä vaan jatketaan olemassa olevan lentoaseman käyttöä. Saksa katsoo neljännen kriteerin kuitenkin täyttyvän, koska paikalliset viranomaiset ovat tiiviisti seuranneet lentoaseman toimintaa ja varmistaneet näin, että ainoastaan tehokkaat kustannukset on korvattu. Vaikka Saarlandilla ei olekaan täsmällistä tietoa muista alueellisista lentoasemista, Saarbrückenin lentoaseman tehokkuuden oletetaan olevan keskimääräinen ja todetaan, että paikalliset viranomaiset olisivat havainneet ja korjanneet toiminnan tehokkuudessa esiintyneet puutteet. Saksan alueellisten lentoasemien välillä on monenlaisia eroja, joiden vuoksi yksinkertainen vertailu ei Saksan mukaan on järkevää. Tässä tilanteessa komission olisi tyydyttävä siihen, että Saarbrückenin tehottomuudesta ei ole merkkejä. |
| --- | --- |

(111)

Koska lentoasema on ollut olemassa jo kauan ennen kuin lentoasemapalveluja alettiin pitää taloudellisena toimintana, Saksa kertoo päätyneensä siihen, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun tarjoamisesta ei järjestetä tarjousmenettelyä vaan jatketaan olemassa olevan lentoaseman käyttöä. Saksa katsoo neljännen kriteerin kuitenkin täyttyvän, koska paikalliset viranomaiset ovat tiiviisti seuranneet lentoaseman toimintaa ja varmistaneet näin, että ainoastaan tehokkaat kustannukset on korvattu. Vaikka Saarlandilla ei olekaan täsmällistä tietoa muista alueellisista lentoasemista, Saarbrückenin lentoaseman tehokkuuden oletetaan olevan keskimääräinen ja todetaan, että paikalliset viranomaiset olisivat havainneet ja korjanneet toiminnan tehokkuudessa esiintyneet puutteet. Saksan alueellisten lentoasemien välillä on monenlaisia eroja, joiden vuoksi yksinkertainen vertailu ei Saksan mukaan on järkevää. Tässä tilanteessa komission olisi tyydyttävä siihen, että Saarbrückenin tehottomuudesta ei ole merkkejä.

Välipäätelmä Altmark-kriteereistä ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta

| (112) | Koska Saksa katsoo kaikkien neljän Altmark-kriteerin täyttyvän, se toteaa, että lentoaseman rahoittaminen valtion varoin ei merkitse etua vaan pelkästään korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta. |
| --- | --- |

(112)

Koska Saksa katsoo kaikkien neljän Altmark-kriteerin täyttyvän, se toteaa, että lentoaseman rahoittaminen valtion varoin ei merkitse etua vaan pelkästään korvausta yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta.

Markkinataloustoimijaperiaate

| (113) | Saksa selittää, että Saarland katsoo lentoaseman pitämisen olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu eikä voittoa tavoittelevaa liiketoimintaa, koska Saarbrückenin lentoasemalla on alueelle suuri rakenteellinen ja taloudellinen merkitys. Näin ollen lentoaseman sulkeminen ei ole vaihtoehto, eikä sulkemisen kustannuksista ja hyödyistä ole analyysejä. |
| --- | --- |

(113)

Saksa selittää, että Saarland katsoo lentoaseman pitämisen olevan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu eikä voittoa tavoittelevaa liiketoimintaa, koska Saarbrückenin lentoasemalla on alueelle suuri rakenteellinen ja taloudellinen merkitys. Näin ollen lentoaseman sulkeminen ei ole vaihtoehto, eikä sulkemisen kustannuksista ja hyödyistä ole analyysejä.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (114) | Saksan mukaan lentoaseman rahoittaminen ei vääristä jäsenvaltioiden välistä kilpailua eikä vaikuta niiden väliseen kauppaan, joten se katsoo, että kyseessä ei ole valtiontuki. Saksa muistuttaa tähän liittyen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoista, joiden mukaan pienten alueellisten lentoasemien (alle miljoona matkustajaa vuodessa) rahoittamiseen ”ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla” (24). Saarbrückenin lentoasema kuuluu tähän ryhmään, eikä Saksan mukaan ole mitään syytä poiketa yleisestä olettamuksesta, että Saarbrückenin lentoasema on tyypillinen alueellinen lentoasema, joka huolehtii alueen väestön tarpeista ja jota käyttävien matkustajien enemmistö tulee alueelta. |
| --- | --- |

(114)

Saksan mukaan lentoaseman rahoittaminen ei vääristä jäsenvaltioiden välistä kilpailua eikä vaikuta niiden väliseen kauppaan, joten se katsoo, että kyseessä ei ole valtiontuki. Saksa muistuttaa tähän liittyen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoista, joiden mukaan pienten alueellisten lentoasemien (alle miljoona matkustajaa vuodessa) rahoittamiseen ”ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla” (24). Saarbrückenin lentoasema kuuluu tähän ryhmään, eikä Saksan mukaan ole mitään syytä poiketa yleisestä olettamuksesta, että Saarbrückenin lentoasema on tyypillinen alueellinen lentoasema, joka huolehtii alueen väestön tarpeista ja jota käyttävien matkustajien enemmistö tulee alueelta.

| (115) | Alueen muista lentoasemista ja erityisesti muissa jäsenvaltioissa sijaitsevista lentoasemista todetaan, että Saarbrückenin lentoaseman vaikutusalue kattaa Saarbrückenin ja sitä ympäröivän alueen mutta tuskin ulottuu muihin jäsenvaltioihin. Saksa ilmoittaa, että ainoastaan [alle 14 %] matkustajista tulee Ranskasta [...] tai Luxemburgista [...]. Saksan mielestä ainoat ulkomaiset lentoasemat, jotka mahdollisesti kilpailevat Saarbrückenin kanssa, ovat Metz-Nancy-Lorrainen lentoasema ja Luxemburgin lentoasema. Nämä kaksi lentoasemaa ovat kuitenkin yli tunnin ajomatkan päässä Saarbrückenistä, joten niiden vaikutusalueet ovat ainoastaan hyvin pieneltä osin päällekkäiset, jos oletetaan, että lentoaseman vaikutusalue kattaa alueet, joilta lentoasemalle pääsee 60 minuutissa. Vieläkin merkittävämpää on, että alueet, joilla vaikutusalue on päällekkäinen, ovat harvaan asuttuja ja niiltä tulee vain vähän matkustajia, eikä Saarbrückenin lentoaseman ydinvaikutusalue ole mainittujen ulkomaisten lentoasemien vaikutusalueen kanssa päällekkäinen. |
| --- | --- |

(115)

Alueen muista lentoasemista ja erityisesti muissa jäsenvaltioissa sijaitsevista lentoasemista todetaan, että Saarbrückenin lentoaseman vaikutusalue kattaa Saarbrückenin ja sitä ympäröivän alueen mutta tuskin ulottuu muihin jäsenvaltioihin. Saksa ilmoittaa, että ainoastaan [alle 14 %] matkustajista tulee Ranskasta [...] tai Luxemburgista [...]. Saksan mielestä ainoat ulkomaiset lentoasemat, jotka mahdollisesti kilpailevat Saarbrückenin kanssa, ovat Metz-Nancy-Lorrainen lentoasema ja Luxemburgin lentoasema. Nämä kaksi lentoasemaa ovat kuitenkin yli tunnin ajomatkan päässä Saarbrückenistä, joten niiden vaikutusalueet ovat ainoastaan hyvin pieneltä osin päällekkäiset, jos oletetaan, että lentoaseman vaikutusalue kattaa alueet, joilta lentoasemalle pääsee 60 minuutissa. Vieläkin merkittävämpää on, että alueet, joilla vaikutusalue on päällekkäinen, ovat harvaan asuttuja ja niiltä tulee vain vähän matkustajia, eikä Saarbrückenin lentoaseman ydinvaikutusalue ole mainittujen ulkomaisten lentoasemien vaikutusalueen kanssa päällekkäinen.

| (116) | Lisäksi väitetään, että edellä mainittujen kahden ulkomaisen lentoaseman profiili on hyvin erilainen kuin Saarbrückenin lentoaseman. Luxemburg on huomattavasti suurempi (noin 1,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa), ja sen reittitarjonta on monipuolisempi, kun taas Metz-Nancy-Lorraine on huomattavasti pienempi ja tarjoaa pelkästään reittilentoja Ranskassa ja tilauslentoja Pohjois-Afrikkaan. Saksa katsoo, että varsinkaan Luxemburgin lentoaseman kanssa ei ole kilpailua, sillä lentoasemat ennemminkin täydentävät kuin korvaavat toisiaan. |
| --- | --- |

(116)

Lisäksi väitetään, että edellä mainittujen kahden ulkomaisen lentoaseman profiili on hyvin erilainen kuin Saarbrückenin lentoaseman. Luxemburg on huomattavasti suurempi (noin 1,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa), ja sen reittitarjonta on monipuolisempi, kun taas Metz-Nancy-Lorraine on huomattavasti pienempi ja tarjoaa pelkästään reittilentoja Ranskassa ja tilauslentoja Pohjois-Afrikkaan. Saksa katsoo, että varsinkaan Luxemburgin lentoaseman kanssa ei ole kilpailua, sillä lentoasemat ennemminkin täydentävät kuin korvaavat toisiaan.

| (117) | Lähellä olevista saksalaisista lentoasemista Saksa toteaa, että Saarbrückenin lentoasema ei kilpaile Frankfurt-Hahnin eikä Zweibrückenin kanssa. Ensin mainitusta todetaan, että lentoasemien välisen etäisyyden vuoksi vaikutusalueet ovat päällekkäisiä ainoastaan hyvin pieneltä osin, Frankfurt-Hahn on paljon suurempi (noin 3,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa) ja se tarjoaa lähes yksinomaan sellaisten halpalentoyhtiöiden kansainvälisiä reittejä, jotka eivät toimi Saarbrückenin lentoasemalla. Lisäksi lentorahti on Frankfurt-Hahnille tärkeä, mutta Saarbrückenille sillä ei ole merkitystä. |
| --- | --- |

(117)

Lähellä olevista saksalaisista lentoasemista Saksa toteaa, että Saarbrückenin lentoasema ei kilpaile Frankfurt-Hahnin eikä Zweibrückenin kanssa. Ensin mainitusta todetaan, että lentoasemien välisen etäisyyden vuoksi vaikutusalueet ovat päällekkäisiä ainoastaan hyvin pieneltä osin, Frankfurt-Hahn on paljon suurempi (noin 3,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa) ja se tarjoaa lähes yksinomaan sellaisten halpalentoyhtiöiden kansainvälisiä reittejä, jotka eivät toimi Saarbrückenin lentoasemalla. Lisäksi lentorahti on Frankfurt-Hahnille tärkeä, mutta Saarbrückenille sillä ei ole merkitystä.

| (118) | Zweibrückenin lentoaseman osalta Saksa korostaa, että vaikka on hyvin todennäköistä, että se lähellä sijaitsevana kilpailisi Saarbrückenin kanssa, nämä lentoasemat itse asiassa kuitenkin täydentävät toisiaan eivätkä ole kilpailusuhteessa. Zweibrücken ei tarjoa reittilentoja, vaan sitä käytetään yksinomaan tilauslentoihin, kun taas Saarbrücken on erikoistunut liikematkustajien reittilentoihin. Nämä erilaiset profiilit näkyvät niiden infrastruktuurissa. Saarbrückenin laadukkaammat tilat ovat reittilentoihin keskittyneille lentoasemille tyypillisiä. Lisäksi lentorahti on merkittävää Zweibrückenissä, mitä se ei ole Saarbrückenissä lyhyen kiitotien ja yölentokiellon vuoksi. |
| --- | --- |

(118)

Zweibrückenin lentoaseman osalta Saksa korostaa, että vaikka on hyvin todennäköistä, että se lähellä sijaitsevana kilpailisi Saarbrückenin kanssa, nämä lentoasemat itse asiassa kuitenkin täydentävät toisiaan eivätkä ole kilpailusuhteessa. Zweibrücken ei tarjoa reittilentoja, vaan sitä käytetään yksinomaan tilauslentoihin, kun taas Saarbrücken on erikoistunut liikematkustajien reittilentoihin. Nämä erilaiset profiilit näkyvät niiden infrastruktuurissa. Saarbrückenin laadukkaammat tilat ovat reittilentoihin keskittyneille lentoasemille tyypillisiä. Lisäksi lentorahti on merkittävää Zweibrückenissä, mitä se ei ole Saarbrückenissä lyhyen kiitotien ja yölentokiellon vuoksi.

| (119) | Saksa kertoo, että Zweibrückenin ja Saarbrückenin lentoasemien välille suunnitellaan tiiviimpää yhteistyötä todetun täydentävyyden pohjalta. Asianomaiset aluehallitukset ovat jo päättäneet tehdä tulevaisuudessa tiiviimpää yhteistyötä ja suunnitelleet, että luotaisiin yhteinen lentoasema (Saar–Pfalz-lentoasema), jolla olisi kaksi toimipaikkaa (Saarbrücken ja Zweibrücken). Yhteistyön on tarkoitus johtaa synergiaetuihin ja säästää rahaa. Lopuksi Saksa korostaa lentopalvelujen kysyntää alueella (yhteenlaskettuna lentoasemilla on jo 7 50  000 matkustajaa vuodessa) todeten, että Saarbrücken ja Zweibrücken voivat ainoastaan yhdessä vastata tähän kysyntään, erityisesti siksi, että muut lähellä olevat lentoasemat eivät voi niitä korvata. |
| --- | --- |

(119)

Saksa kertoo, että Zweibrückenin ja Saarbrückenin lentoasemien välille suunnitellaan tiiviimpää yhteistyötä todetun täydentävyyden pohjalta. Asianomaiset aluehallitukset ovat jo päättäneet tehdä tulevaisuudessa tiiviimpää yhteistyötä ja suunnitelleet, että luotaisiin yhteinen lentoasema (Saar–Pfalz-lentoasema), jolla olisi kaksi toimipaikkaa (Saarbrücken ja Zweibrücken). Yhteistyön on tarkoitus johtaa synergiaetuihin ja säästää rahaa. Lopuksi Saksa korostaa lentopalvelujen kysyntää alueella (yhteenlaskettuna lentoasemilla on jo 7 50  000 matkustajaa vuodessa) todeten, että Saarbrücken ja Zweibrücken voivat ainoastaan yhdessä vastata tähän kysyntään, erityisesti siksi, että muut lähellä olevat lentoasemat eivät voi niitä korvata.

| (120) | Saksa korostaa, että vaikka Saarbrückenin, Zweibrückenin ja Frankfurt-Hahnin todettaisiin olevan toistensa kilpailijoita, julkiset tukitoimenpiteet eivät vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikki kolme lentoasemaa sijaitsevat Saksassa, lentoaseman pitäjät ovat saksalaisia ja osakkeenomistajat ovat saksalaisia alueellisia yksikköjä. |
| --- | --- |

(120)

Saksa korostaa, että vaikka Saarbrückenin, Zweibrückenin ja Frankfurt-Hahnin todettaisiin olevan toistensa kilpailijoita, julkiset tukitoimenpiteet eivät vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kaikki kolme lentoasemaa sijaitsevat Saksassa, lentoaseman pitäjät ovat saksalaisia ja osakkeenomistajat ovat saksalaisia alueellisia yksikköjä.

| (121) | Lopuksi Saksa toteaa, että mahdollinen kilpailun vääristyminen tai vaikutus kauppaan olisi niin vähäinen, että tapaukseen olisi sovellettava vähämerkityksisyyden logiikkaa, joka johtaisi päätelmään, että tällainen vaikutus ei ole olennainen. |
| --- | --- |

(121)

Lopuksi Saksa toteaa, että mahdollinen kilpailun vääristyminen tai vaikutus kauppaan olisi niin vähäinen, että tapaukseen olisi sovellettava vähämerkityksisyyden logiikkaa, joka johtaisi päätelmään, että tällainen vaikutus ei ole olennainen.

3.1.2   VOIMASSA OLEVA TUKI JA SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (122) | Jos komissio ei yhdy Saksan näkemykseen, jonka mukaan rahoitustoimenpiteet eivät ole valtiontukea, Saksa esittää vaihtoehtona, että toimenpiteet ovat voimassa olevaa tukea, soveltuvat joka tapauksessa sisämarkkinoille eivätkä kuulu ilmoittamisvelvollisuuden piiriin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla, täyttävät vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 ja 4.2 jaksossa esitetyt kriteerit ja niitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(122)

Jos komissio ei yhdy Saksan näkemykseen, jonka mukaan rahoitustoimenpiteet eivät ole valtiontukea, Saksa esittää vaihtoehtona, että toimenpiteet ovat voimassa olevaa tukea, soveltuvat joka tapauksessa sisämarkkinoille eivätkä kuulu ilmoittamisvelvollisuuden piiriin yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen nojalla, täyttävät vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 ja 4.2 jaksossa esitetyt kriteerit ja niitä voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c kohdan nojalla.

Voimassa oleva tuki

| (123) | Saksa toteaa, että jos vh Saarin ja FSBesitzG:n/FSG:n välisen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen todettaisiin olevan valtiontukea, sitä voitaisiin pitää voimassa olevana tukena. Sopimus, joka on tappioiden kattamisen oikeusperusta, tehtiin 7 päivänä toukokuuta 1996, eikä sitä ole Saksan mukaan sen jälkeen muutettu. Jos komissio toteaisi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, tällä olisi vaikutusta ainoastaan tulevaisuuden kannalta. |
| --- | --- |

(123)

Saksa toteaa, että jos vh Saarin ja FSBesitzG:n/FSG:n välisen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen todettaisiin olevan valtiontukea, sitä voitaisiin pitää voimassa olevana tukena. Sopimus, joka on tappioiden kattamisen oikeusperusta, tehtiin 7 päivänä toukokuuta 1996, eikä sitä ole Saksan mukaan sen jälkeen muutettu. Jos komissio toteaisi, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus on sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, tällä olisi vaikutusta ainoastaan tulevaisuuden kannalta.

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuonna 2005 tehty päätös

| (124) | Saksan mukaan rahoitus kuuluu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen soveltamisalaan, koska lentoasemille myönnettävää tukea koskevat soveltamiskriteerit (enintään miljoona matkustajaa vuodessa tai liikevaihto alle 100 miljoonaa euroa kahtena vuonna ennen tehtävän antamista; korvaus vuodessa alle 30 miljoonaa euroa) täyttyvät. Lisäksi Saksa toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 ja 5 artiklassa esitetyt ehdot (yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun antaminen tehtäväksi, ei liiallista korvausta) täyttyvät syistä, jotka mainittiin Altmark-kriteerien täyttymistä perusteltaessa. |
| --- | --- |

(124)

Saksan mukaan rahoitus kuuluu yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen soveltamisalaan, koska lentoasemille myönnettävää tukea koskevat soveltamiskriteerit (enintään miljoona matkustajaa vuodessa tai liikevaihto alle 100 miljoonaa euroa kahtena vuonna ennen tehtävän antamista; korvaus vuodessa alle 30 miljoonaa euroa) täyttyvät. Lisäksi Saksa toteaa, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevan vuonna 2005 tehdyn päätöksen 4 ja 5 artiklassa esitetyt ehdot (yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun antaminen tehtäväksi, ei liiallista korvausta) täyttyvät syistä, jotka mainittiin Altmark-kriteerien täyttymistä perusteltaessa.

| (125) | Saksa toistaa myös, että alueella on huomattavaa lentopalveluiden kysyntää, jota lähellä sijaitsevat lentoasemat eivät voi tyydyttää, ja kiistää näin aloituspäätöksessä esitetyn näkemyksen, että lentoasema ei ollut välttämätön lentoliikennepalveluihin kohdistuvaan paikalliseen kysyntään vastaamiseksi. Saksa korostaa, että asiasta tehdyissä selvityksissä on tullut esiin ennustetusta matkustajakysynnän lisääntymisestä johtuvaa kasvupotentiaalia, josta johtuvia tarpeita lähellä sijaitsevat lentoasemat eivät voi tyydyttää (Saksa viittaa siihen, että alueen lentoasemat eivät voi korvata toisiaan, ja siihen, että niiden välillä ei tämän vuoksi ole kilpailua). |
| --- | --- |

(125)

Saksa toistaa myös, että alueella on huomattavaa lentopalveluiden kysyntää, jota lähellä sijaitsevat lentoasemat eivät voi tyydyttää, ja kiistää näin aloituspäätöksessä esitetyn näkemyksen, että lentoasema ei ollut välttämätön lentoliikennepalveluihin kohdistuvaan paikalliseen kysyntään vastaamiseksi. Saksa korostaa, että asiasta tehdyissä selvityksissä on tullut esiin ennustetusta matkustajakysynnän lisääntymisestä johtuvaa kasvupotentiaalia, josta johtuvia tarpeita lähellä sijaitsevat lentoasemat eivät voi tyydyttää (Saksa viittaa siihen, että alueen lentoasemat eivät voi korvata toisiaan, ja siihen, että niiden välillä ei tämän vuoksi ole kilpailua).

| (126) | Aloituspäätöksessä mainittiin, että virallista toimeksiantoasiakirjaa ei ollut, lentoaseman toimintaa ei ollut rajoitettu perustoimintoihin eikä korvausparametrejä ollut määritetty läpinäkyvästi. Tältä osin Saksa viittaa selvitykseensä Altmark-kriteerien täyttymisestä ja väittää, että samaa logiikkaa voidaan soveltaa myös tässä yhteydessä. |
| --- | --- |

(126)

Aloituspäätöksessä mainittiin, että virallista toimeksiantoasiakirjaa ei ollut, lentoaseman toimintaa ei ollut rajoitettu perustoimintoihin eikä korvausparametrejä ollut määritetty läpinäkyvästi. Tältä osin Saksa viittaa selvitykseensä Altmark-kriteerien täyttymisestä ja väittää, että samaa logiikkaa voidaan soveltaa myös tässä yhteydessä.

Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskeva vuonna 2012 tehty päätös

| (127) | Saksa mainitsee, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevalla vuonna 2012 tehdyllä päätöksellä, jota sovelletaan tässä päätöksessä käsiteltäviin toimenpiteisiin vasta, kun siirtymäkausi päättyy vuonna 2014, on merkitystä vasta tulevaisuudessa ja silloinkin erityisesti Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoasemien välille suunnitellun yhteistyön osalta. |
| --- | --- |

(127)

Saksa mainitsee, että yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevalla vuonna 2012 tehdyllä päätöksellä, jota sovelletaan tässä päätöksessä käsiteltäviin toimenpiteisiin vasta, kun siirtymäkausi päättyy vuonna 2014, on merkitystä vasta tulevaisuudessa ja silloinkin erityisesti Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoasemien välille suunnitellun yhteistyön osalta.

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat

| (128) | Saksa katsoo, että yleiset rahoitustoimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltuvia SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla yhdessä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.2 jakson kanssa (lentoasemainfrastruktuurin käyttöä koskeva tuki). Näkemyksensä tueksi Saksa pelkästään viittaa Altmark-kriteerien täyttymisestä esittämiinsä väitteisiin ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaan vuonna 2005 tehtyyn päätökseen. |
| --- | --- |

(128)

Saksa katsoo, että yleiset rahoitustoimenpiteet ovat sisämarkkinoille soveltuvia SEUT-sopimuksen 106 artiklan 2 kohdan nojalla yhdessä vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.2 jakson kanssa (lentoasemainfrastruktuurin käyttöä koskeva tuki). Näkemyksensä tueksi Saksa pelkästään viittaa Altmark-kriteerien täyttymisestä esittämiinsä väitteisiin ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevaan vuonna 2005 tehtyyn päätökseen.

| (129) | Soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson nojalla (lentoasemainfrastruktuurin rahoitus) Saksa toteaa, että kaikki asetetut ehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(129)

Soveltuvuudesta sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson nojalla (lentoasemainfrastruktuurin rahoitus) Saksa toteaa, että kaikki asetetut ehdot täyttyvät.

Infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö vastaavat jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.)

| (130) | Osoittaakseen, että Saarbrückenin lentoaseman toimina on yleishyödyllisen tavoitteen mukaista, Saksa viittaa perusteluihinsa, joiden mukaan kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Se toistaa, että lentoasema vastaa paikallisen väestön lentotarpeisiin, että lähellä olevat lentoasemat eivät voi huolehtia alueen yhteyksistä ja että lentoasemalla on ratkaiseva merkitys alueen talouskehityksessä. |
| --- | --- |

(130)

Osoittaakseen, että Saarbrückenin lentoaseman toimina on yleishyödyllisen tavoitteen mukaista, Saksa viittaa perusteluihinsa, joiden mukaan kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Se toistaa, että lentoasema vastaa paikallisen väestön lentotarpeisiin, että lähellä olevat lentoasemat eivät voi huolehtia alueen yhteyksistä ja että lentoasemalla on ratkaiseva merkitys alueen talouskehityksessä.

Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

| (131) | Saksan mukaan infrastruktuuri ja erityisesti vuodesta 2000 käytössä ollut terminaalirakennus ja uudistettu kiitotie ovat ehdottoman välttämättömiä tavoitteen saavuttamiseksi eivätkä ne ole kohtuuttoman suuria tai hienoja. Infrastruktuuri-investoinnit olivat välttämättömiä kuluneen infrastruktuurin kunnostamiseksi tai korvaamiseksi ja sen sopeuttamiseksi matkustajamäärän kasvuun, kasvaneisiin mukavuusvaatimuksiin sekä tiukempiin turvallisuus- ja turvatoimivaatimuksiin. Ilman investointeja lentoasema ei voisi toimia. Saksa muistuttaa myös, että olemassa oleva infrastruktuuri ruuhkautui säännöllisesti ennen uuden terminaalin rakentamista (vuodesta 1999 alkaen) [...]. Se toteaa lopuksi, että välttämättömiä investointeja ei olisi voitu rahoittaa lentoasemaa pitävän yrityksen omalla pääomalla. |
| --- | --- |

(131)

Saksan mukaan infrastruktuuri ja erityisesti vuodesta 2000 käytössä ollut terminaalirakennus ja uudistettu kiitotie ovat ehdottoman välttämättömiä tavoitteen saavuttamiseksi eivätkä ne ole kohtuuttoman suuria tai hienoja. Infrastruktuuri-investoinnit olivat välttämättömiä kuluneen infrastruktuurin kunnostamiseksi tai korvaamiseksi ja sen sopeuttamiseksi matkustajamäärän kasvuun, kasvaneisiin mukavuusvaatimuksiin sekä tiukempiin turvallisuus- ja turvatoimivaatimuksiin. Ilman investointeja lentoasema ei voisi toimia. Saksa muistuttaa myös, että olemassa oleva infrastruktuuri ruuhkautui säännöllisesti ennen uuden terminaalin rakentamista (vuodesta 1999 alkaen) [...]. Se toteaa lopuksi, että välttämättömiä investointeja ei olisi voitu rahoittaa lentoasemaa pitävän yrityksen omalla pääomalla.

Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä

| (132) | Jo toteutuneen käytön ja matkustajamäärän odotettavissa olevan lisäkasvun perusteella Saksa katsoo, että infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat enemmän kuin tyydyttäviä. Se viittaa alueen lentoliikenteen kehitystä koskevaan ennusteeseen, jonka mukaan kysyntä kasvaa. |
| --- | --- |

(132)

Jo toteutuneen käytön ja matkustajamäärän odotettavissa olevan lisäkasvun perusteella Saksa katsoo, että infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat enemmän kuin tyydyttäviä. Se viittaa alueen lentoliikenteen kehitystä koskevaan ennusteeseen, jonka mukaan kysyntä kasvaa.

| (133) | Saksa toteaa, että aloitettaessa uuden terminaalin rakentamista vuonna 1999 ei ollut nähtävissä, että syyskuun 11 päivän tapahtumat Yhdysvalloissa vuonna 2001, Islannin tulivuoren purkausta seurannut tuhkapilvi vuonna 2010 ja maailmanlaajuinen talouskriisi vuosina 2008–2011 vaikuttaisivat kielteisesti matkustajamääriin Saarbrückenissä. Näiden tapahtumien väitetään vaikuttaneen koko Euroopan ilmailualaan viivyttäen muutoin positiivista kehitystä. Positiivinen trendi, joka oli näkyvissä jo vuonna 1999, on Saksan mukaan kuitenkin vieläkin havaittavissa, ja se antaa odottaa, että Saarbrückenin lentoaseman kapasiteetti tulee keskipitkällä aikavälillä kokonaan käyttöön (ottaen huomioon myös suunnitellun yhteistyön Zweibrückenin lentoaseman kanssa). |
| --- | --- |

(133)

Saksa toteaa, että aloitettaessa uuden terminaalin rakentamista vuonna 1999 ei ollut nähtävissä, että syyskuun 11 päivän tapahtumat Yhdysvalloissa vuonna 2001, Islannin tulivuoren purkausta seurannut tuhkapilvi vuonna 2010 ja maailmanlaajuinen talouskriisi vuosina 2008–2011 vaikuttaisivat kielteisesti matkustajamääriin Saarbrückenissä. Näiden tapahtumien väitetään vaikuttaneen koko Euroopan ilmailualaan viivyttäen muutoin positiivista kehitystä. Positiivinen trendi, joka oli näkyvissä jo vuonna 1999, on Saksan mukaan kuitenkin vieläkin havaittavissa, ja se antaa odottaa, että Saarbrückenin lentoaseman kapasiteetti tulee keskipitkällä aikavälillä kokonaan käyttöön (ottaen huomioon myös suunnitellun yhteistyön Zweibrückenin lentoaseman kanssa).

| (134) | Taloudellisten näkymien suhteen Saksa korostaa, että käyttökatteen odotetaan olevan positiivinen vuonna 2020 ja että tämä riittää täyttämään vaatimuksen, jonka mukaan käyttöodotusten on keskipitkällä aikavälillä oltava tyydyttävät. Saksa muistuttaa, että komissio itse on myöntänyt, että alueelliset lentoasemat eivät yleensä tuota voittoa, jota voitaisiin investoida infrastruktuuriin. Tämä seikka ei voi sulkea pois tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla. |
| --- | --- |

(134)

Taloudellisten näkymien suhteen Saksa korostaa, että käyttökatteen odotetaan olevan positiivinen vuonna 2020 ja että tämä riittää täyttämään vaatimuksen, jonka mukaan käyttöodotusten on keskipitkällä aikavälillä oltava tyydyttävät. Saksa muistuttaa, että komissio itse on myöntänyt, että alueelliset lentoasemat eivät yleensä tuota voittoa, jota voitaisiin investoida infrastruktuuriin. Tämä seikka ei voi sulkea pois tukitoimenpiteiden soveltuvuutta sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla.

Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (135) | Koska kaikilla lentoyhtiöillä on syrjimätön oikeus käyttää lentoasemaa ja koska maksutariffia, siihen sisältyvät alennukset mukaan lukien, sovelletaan yleisesti kaikkiin lentoyhtiöihin, Saksa katsoo, että kriteeri täyttyy. Se korostaa, että erityisesti alennukset on suunniteltu niin, että ne eivät anna tosiasiallista valikoivaa etua joillekin lentoyhtiöille. Lopuksi Saksa toteaa, että Cirruksen ja Air Berlinin kanssa tehdyt yksittäiset sopimukset eivät ole tässä yhteydessä merkityksellisiä ja että kaikilla lentoyhtiöillä oli joka tapauksessa mahdollisuus tehdä tällainen sopimus. |
| --- | --- |

(135)

Koska kaikilla lentoyhtiöillä on syrjimätön oikeus käyttää lentoasemaa ja koska maksutariffia, siihen sisältyvät alennukset mukaan lukien, sovelletaan yleisesti kaikkiin lentoyhtiöihin, Saksa katsoo, että kriteeri täyttyy. Se korostaa, että erityisesti alennukset on suunniteltu niin, että ne eivät anna tosiasiallista valikoivaa etua joillekin lentoyhtiöille. Lopuksi Saksa toteaa, että Cirruksen ja Air Berlinin kanssa tehdyt yksittäiset sopimukset eivät ole tässä yhteydessä merkityksellisiä ja että kaikilla lentoyhtiöillä oli joka tapauksessa mahdollisuus tehdä tällainen sopimus.

Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa

| (136) | Saksalle ei ole selvää, miten Saarbrückenin lentoaseman ”maltillinen” laajentaminen voisi vaikuttaa tai olisi voinut vaikuttaa kauppaan. Se muistuttaa, että komissio on todennut, että pienille alueellisille lentoasemille annettavalla tuella ei yleensä ole tällaista vaikutusta. Mahdollisista vaikutuksista Zweibrückenin lentoasemaan Saksa toistaa, että nämä lentoasemat eivät kilpaile keskenään vaan täydentävät toisiaan. Saksan mukaan infrastruktuuritoimenpiteet eivät myöskään vaikuttaneet Metz-Nancy-Lorrainen ja Luxemburgin lentoasemiin yhteisön etujen vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(136)

Saksalle ei ole selvää, miten Saarbrückenin lentoaseman ”maltillinen” laajentaminen voisi vaikuttaa tai olisi voinut vaikuttaa kauppaan. Se muistuttaa, että komissio on todennut, että pienille alueellisille lentoasemille annettavalla tuella ei yleensä ole tällaista vaikutusta. Mahdollisista vaikutuksista Zweibrückenin lentoasemaan Saksa toistaa, että nämä lentoasemat eivät kilpaile keskenään vaan täydentävät toisiaan. Saksan mukaan infrastruktuuritoimenpiteet eivät myöskään vaikuttaneet Metz-Nancy-Lorrainen ja Luxemburgin lentoasemiin yhteisön etujen vastaisella tavalla.

Perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohta

| (137) | Saksa toteaa, että lentoaseman saamaa taloudellista tukea voidaan ainakin vuodesta 2000 vuoteen 2005 pitää perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana. Osoittaakseen Saarbrückenin lentoaseman merkityksen alueen talouskehitykselle ja alueen yhteyksille Saksa viittaa perusteluihinsa, joiden mukaan kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Taloudellinen tuki on käytetty lähes yksinomaan infrastruktuurihankkeisiin, jotka olivat aluekehitystavoitteiden mukaisia. Esimerkkinä Saksa esittää laajat perustelut kolmen suurimman yksittäisen infrastruktuuri-investoinnin välttämättömyydestä. |
| --- | --- |

(137)

Saksa toteaa, että lentoaseman saamaa taloudellista tukea voidaan ainakin vuodesta 2000 vuoteen 2005 pitää perustamissopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla sisämarkkinoille soveltuvana. Osoittaakseen Saarbrückenin lentoaseman merkityksen alueen talouskehitykselle ja alueen yhteyksille Saksa viittaa perusteluihinsa, joiden mukaan kyseessä on yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvä palvelu. Taloudellinen tuki on käytetty lähes yksinomaan infrastruktuurihankkeisiin, jotka olivat aluekehitystavoitteiden mukaisia. Esimerkkinä Saksa esittää laajat perustelut kolmen suurimman yksittäisen infrastruktuuri-investoinnin välttämättömyydestä.

| (138) | Kannustavasta vaikutuksesta Saksa toteaa lentoaseman olevan alueen ulkopuolisille yrityksille merkittävä kannustin investoida Saarlandiin. Samoin se kannustaa jo alueella toimivia yrityksiä laajentamaan ja tekemään lisäinvestointeja. Jos kannustavaa vaikutusta ei olisi, Saksan mukaan Saarland harkitsisi uudelleen tukeaan lentoasemalle ottaen huomioon osavaltion vaikean talousarviotilanteen. Lopuksi Saksa korostaa vielä kerran, että tuella ei ole vaikutusta Zweibrückenin lentoasemaan. |
| --- | --- |

(138)

Kannustavasta vaikutuksesta Saksa toteaa lentoaseman olevan alueen ulkopuolisille yrityksille merkittävä kannustin investoida Saarlandiin. Samoin se kannustaa jo alueella toimivia yrityksiä laajentamaan ja tekemään lisäinvestointeja. Jos kannustavaa vaikutusta ei olisi, Saksan mukaan Saarland harkitsisi uudelleen tukeaan lentoasemalle ottaen huomioon osavaltion vaikean talousarviotilanteen. Lopuksi Saksa korostaa vielä kerran, että tuella ei ole vaikutusta Zweibrückenin lentoasemaan.

3.2   USEIDEN MAA-ALUEIDEN LUOVUTUS SAARLANDILTA FSBESITZG:LLE

3.2.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (139) | Saksa katsoo, että maa-alueiden luovutus toteutettiin turvallisuussyistä ja se kuului yleisen edun piiriin. Näin ollen se ei Saksan mukaan kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Saksa selittää tarkemmin, että luovutettu maa-alue tarvittiin kiitotien muuttamisen jälkeen ympäröimään kiitotien päiden laajennettuja turva- ja tuvallisuusalueita ja olemassa olevan turva-aidan mukauttamiseksi. Lentoaseman alueen turvaaminen on Saksan mukaan yleisen edun mukaista, ja siinä on kyse valtion tehtävästä eikä taloudellisesta toiminnasta. Turvatoimenpiteiden taustalla olivat lainsäädäntömuutokset, jotka tehtiin Yhdysvalloissa 11 päivänä syyskuuta 2001 koettujen tapahtumien jälkeen. |
| --- | --- |

(139)

Saksa katsoo, että maa-alueiden luovutus toteutettiin turvallisuussyistä ja se kuului yleisen edun piiriin. Näin ollen se ei Saksan mukaan kuulu SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Saksa selittää tarkemmin, että luovutettu maa-alue tarvittiin kiitotien muuttamisen jälkeen ympäröimään kiitotien päiden laajennettuja turva- ja tuvallisuusalueita ja olemassa olevan turva-aidan mukauttamiseksi. Lentoaseman alueen turvaaminen on Saksan mukaan yleisen edun mukaista, ja siinä on kyse valtion tehtävästä eikä taloudellisesta toiminnasta. Turvatoimenpiteiden taustalla olivat lainsäädäntömuutokset, jotka tehtiin Yhdysvalloissa 11 päivänä syyskuuta 2001 koettujen tapahtumien jälkeen.

| (140) | Lisäksi Saksa toteaa, että vuoden 2000 jälkeen toteutettu yhteensä [...] arvoisten maa-alueiden luovutus ei missään tapauksessa vääristänyt kilpailua tai vaikuttanut kauppaan, samoista syistä, jotka mainittiin yleisten rahoitustoimenpiteiden yhteydessä. Luovutettujen maa-alueiden vähäisen arvon vuoksi luovutus kuuluu Saksan mukaan vähämerkityksisen tuen sääntelyn piiriin. |
| --- | --- |

(140)

Lisäksi Saksa toteaa, että vuoden 2000 jälkeen toteutettu yhteensä [...] arvoisten maa-alueiden luovutus ei missään tapauksessa vääristänyt kilpailua tai vaikuttanut kauppaan, samoista syistä, jotka mainittiin yleisten rahoitustoimenpiteiden yhteydessä. Luovutettujen maa-alueiden vähäisen arvon vuoksi luovutus kuuluu Saksan mukaan vähämerkityksisen tuen sääntelyn piiriin.

3.3   VH SAARILLE JA FSBESITZG:LLE MYÖNNETYT LAINOJEN TAKAUKSET

3.3.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (141) | Aloituspäätöksessä oletettiin, että tiedossa olevista kolmesta FSBesitzG:lle myönnetystä takauksesta vain yksi oli myönnetty vuoden 2000 jälkeen. Saksan mukaan kyseinen takaus oli kuitenkin itse asiassa myönnetty vuonna 1999 eli ennen ratkaisevaa Aéroports de Paris -tuomiota. Siksi Saksa katsoo, että mikään näistä kolmesta takauksesta ei voi olla valtiontukitoimenpide. Jos komissio kuitenkin katsoisi, että takaukset ovat valtiontukea, Saksan mukaan niitä olisi arvioitava voimassa olevana tukena sillä seurauksella, että komission päätöksellä olisi vaikutuksia ainoastaan ex nunc. |
| --- | --- |

(141)

Aloituspäätöksessä oletettiin, että tiedossa olevista kolmesta FSBesitzG:lle myönnetystä takauksesta vain yksi oli myönnetty vuoden 2000 jälkeen. Saksan mukaan kyseinen takaus oli kuitenkin itse asiassa myönnetty vuonna 1999 eli ennen ratkaisevaa Aéroports de Paris -tuomiota. Siksi Saksa katsoo, että mikään näistä kolmesta takauksesta ei voi olla valtiontukitoimenpide. Jos komissio kuitenkin katsoisi, että takaukset ovat valtiontukea, Saksan mukaan niitä olisi arvioitava voimassa olevana tukena sillä seurauksella, että komission päätöksellä olisi vaikutuksia ainoastaan ex nunc.

| (142) | Tukikirjeiden osalta Saksa viittaa lentoaseman hyväksi myönnettyä yleistä rahoitusta koskeviin perusteluihin (93–121 kappale), jotka sen mukaan soveltuvat tähänkin. |
| --- | --- |

(142)

Tukikirjeiden osalta Saksa viittaa lentoaseman hyväksi myönnettyä yleistä rahoitusta koskeviin perusteluihin (93–121 kappale), jotka sen mukaan soveltuvat tähänkin.

3.3.2.   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (143) | Saksa katsoo, että jos toimenpiteitä pidettäisiin valtiontukena, ne soveltuisivat sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa asetettujen ehtojen nojalla. Se viittaa yleisen rahoitustoimenpiteen yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin. |
| --- | --- |

(143)

Saksa katsoo, että jos toimenpiteitä pidettäisiin valtiontukena, ne soveltuisivat sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa asetettujen ehtojen nojalla. Se viittaa yleisen rahoitustoimenpiteen yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin.

3.4   FSBESITZG:N JA FSBG:N VÄLINEN VUOKRASOPIMUS

3.4.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (144) | Saksa tekee eron vuonna 1997 tehdyn, 1 päivään heinäkuuta 2006 voimassa olleen vuokrasopimuksen ja 1 päivästä heinäkuuta 2006 FSBesitzG:n ja FSBG:n fuusioon asti voimassa olleen vuokrasopimuksen välillä. |
| --- | --- |

(144)

Saksa tekee eron vuonna 1997 tehdyn, 1 päivään heinäkuuta 2006 voimassa olleen vuokrasopimuksen ja 1 päivästä heinäkuuta 2006 FSBesitzG:n ja FSBG:n fuusioon asti voimassa olleen vuokrasopimuksen välillä.

| (145) | Saksa toteaa, että jos vuoden 1997 vuokrasopimuksen katsottaisiin olevan valtiontukea, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena. Jos komissio katsoisi sopimuksen olevan sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, päätöksellä olisi vaikutusta ainoastaan päätöksen antamisajankohdasta lähtien, ei takautuvasti. |
| --- | --- |

(145)

Saksa toteaa, että jos vuoden 1997 vuokrasopimuksen katsottaisiin olevan valtiontukea, sitä olisi pidettävä voimassa olevana tukena. Jos komissio katsoisi sopimuksen olevan sisämarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, päätöksellä olisi vaikutusta ainoastaan päätöksen antamisajankohdasta lähtien, ei takautuvasti.

| (146) | Vuoden 2006 vuokrasopimuksesta Saksa toteaa, että sopimus oli pelkästään muutos voimassa olevaan tukeen eikä sitä voida pitää uutena tukena. Saksa korostaa, että laki, jonka nojalla tällainen vuokrasopimus voitiin tehdä, ei ollut muuttunut. Saksan mukaan lainsäädäntöperustan olisi täytynyt muuttua, jotta sopimusta voitaisiin pitää uutena tukena. |
| --- | --- |

(146)

Vuoden 2006 vuokrasopimuksesta Saksa toteaa, että sopimus oli pelkästään muutos voimassa olevaan tukeen eikä sitä voida pitää uutena tukena. Saksa korostaa, että laki, jonka nojalla tällainen vuokrasopimus voitiin tehdä, ei ollut muuttunut. Saksan mukaan lainsäädäntöperustan olisi täytynyt muuttua, jotta sopimusta voitaisiin pitää uutena tukena.

| (147) | Lisäksi Saksa toteaa, että vuoden 2006 vuokrasopimus oli silloisten markkinaehtojen mukainen. Sen mukaan ei ollut epätavallista, että vuokran määrä vaihteli, eikä sen mielestä ollut viitteitä siitä, että tosiasiallisesti veloitettu summa olisi ollut epätavallisen alhainen. Lisäksi Saksa totesi, että vaihtelevaan vuokraan sisältyi mahdollisuus saada huomattavasti korkeampaa vuokraa kuin edellisen sopimuksen aikana. Saksan mukaan vuoden 2006 vuokrasopimus paransi FSBG:n toimintamahdollisuuksia. Lopuksi Saksa toteaa, että oli FSBesitzG:n etujen mukaista pitää Fraport osakkeenomistajana, koska yritykseltä saatiin taitotietoa ja voitiin luoda synergiaetuja. |
| --- | --- |

(147)

Lisäksi Saksa toteaa, että vuoden 2006 vuokrasopimus oli silloisten markkinaehtojen mukainen. Sen mukaan ei ollut epätavallista, että vuokran määrä vaihteli, eikä sen mielestä ollut viitteitä siitä, että tosiasiallisesti veloitettu summa olisi ollut epätavallisen alhainen. Lisäksi Saksa totesi, että vaihtelevaan vuokraan sisältyi mahdollisuus saada huomattavasti korkeampaa vuokraa kuin edellisen sopimuksen aikana. Saksan mukaan vuoden 2006 vuokrasopimus paransi FSBG:n toimintamahdollisuuksia. Lopuksi Saksa toteaa, että oli FSBesitzG:n etujen mukaista pitää Fraport osakkeenomistajana, koska yritykseltä saatiin taitotietoa ja voitiin luoda synergiaetuja.

| (148) | Saksa katsoo, että vaikka vuokran laskentatavasta ei olekaan asiakirjoja, vuokran todellinen määrä ei ollut tärkeä seikka, sillä FSBesitzG:n ja FSBG:n läheisen yhteyden vuoksi taloudellinen kokonaisvaikutus oli neutraali. Jos vuokra olisi ollut korkeampi, FSBesitzG olisi saanut vh Saarilta vähemmän rahaa, kun taas alhaisemman vuokran korvaamiseksi vh Saarilta olisi saatu enemmän rahaa. |
| --- | --- |

(148)

Saksa katsoo, että vaikka vuokran laskentatavasta ei olekaan asiakirjoja, vuokran todellinen määrä ei ollut tärkeä seikka, sillä FSBesitzG:n ja FSBG:n läheisen yhteyden vuoksi taloudellinen kokonaisvaikutus oli neutraali. Jos vuokra olisi ollut korkeampi, FSBesitzG olisi saanut vh Saarilta vähemmän rahaa, kun taas alhaisemman vuokran korvaamiseksi vh Saarilta olisi saatu enemmän rahaa.

| (149) | Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta Saksa viittaa yleisen rahoitustoimenpiteen yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin. |
| --- | --- |

(149)

Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta Saksa viittaa yleisen rahoitustoimenpiteen yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin.

3.5   LENTOYHTIÖILLE MYÖNNETYT ALENNUKSET

3.5.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (150) | Saksan mukaan lentoasemamaksuista myönnetyt, vuonna 2007 käyttöön otetut alennukset olivat taloudellisesti järkeviä, eivät antaneet valikoivaa etua eivätkä vääristäneet kilpailua tai vaikuttaneet kauppaan. |
| --- | --- |

(150)

Saksan mukaan lentoasemamaksuista myönnetyt, vuonna 2007 käyttöön otetut alennukset olivat taloudellisesti järkeviä, eivät antaneet valikoivaa etua eivätkä vääristäneet kilpailua tai vaikuttaneet kauppaan.

Markkinataloustoimijatesti

| (151) | Hapag Lloydin / TUIFlyn lähdettyä Saarbrückenin lentoasemalta vuonna 2006 sen matkustajamäärä väheni 30 prosenttia. Tässä tilanteessa tarvittiin Saksan mukaan toimia, joilla oli tarkoitus varmistaa, että olemassa olevaa kapasiteettia voitaisiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä käyttää asianmukaisesti, ja säilyttää lentoaseman kilpailukyky ja houkuttelevuus. Aikaisempi maksutariffi oli osoittautunut kilpailuhaitaksi, sillä maksut olivat korkeammat kuin millään muulla Saksan lentoasemalla. Saksa toteaakin alennusten johtaneen matkustajamäärien jatkuvaan kasvuun vuoden 2006 jälkeen. Saksa kuvaa alennusten myönteistä vaikutusta viitaten Air Berlinin päätökseen aloittaa toiminta Saarbrückenin lentoasemalla. Päätös tehtiin, kun alennukset oli otettu käyttöön. |
| --- | --- |

(151)

Hapag Lloydin / TUIFlyn lähdettyä Saarbrückenin lentoasemalta vuonna 2006 sen matkustajamäärä väheni 30 prosenttia. Tässä tilanteessa tarvittiin Saksan mukaan toimia, joilla oli tarkoitus varmistaa, että olemassa olevaa kapasiteettia voitaisiin keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä käyttää asianmukaisesti, ja säilyttää lentoaseman kilpailukyky ja houkuttelevuus. Aikaisempi maksutariffi oli osoittautunut kilpailuhaitaksi, sillä maksut olivat korkeammat kuin millään muulla Saksan lentoasemalla. Saksa toteaakin alennusten johtaneen matkustajamäärien jatkuvaan kasvuun vuoden 2006 jälkeen. Saksa kuvaa alennusten myönteistä vaikutusta viitaten Air Berlinin päätökseen aloittaa toiminta Saarbrückenin lentoasemalla. Päätös tehtiin, kun alennukset oli otettu käyttöön.

| (152) | Saksa perustelee alennusten taloudellista järkevyyttä sillä, että alennukset myönnettiin vain uusille lentoyhtiöille ja uusille reiteille. Näin ollen voitiin Saksan mukaan odottaa, että alennuksilla ei olisi välitöntä vaikutusta vallitsevaan tilanteeseen, vaan ne lisäisivät matkustajamäärää tulevaisuudessa. Taloudellista järkevyyttä korostaa Saksan mielestä vielä se, että alennus ei voinut olla enempää kuin 50 prosenttia uuden lentoyhtiön tai uuden reitin investointikustannuksista. |
| --- | --- |

(152)

Saksa perustelee alennusten taloudellista järkevyyttä sillä, että alennukset myönnettiin vain uusille lentoyhtiöille ja uusille reiteille. Näin ollen voitiin Saksan mukaan odottaa, että alennuksilla ei olisi välitöntä vaikutusta vallitsevaan tilanteeseen, vaan ne lisäisivät matkustajamäärää tulevaisuudessa. Taloudellista järkevyyttä korostaa Saksan mielestä vielä se, että alennus ei voinut olla enempää kuin 50 prosenttia uuden lentoyhtiön tai uuden reitin investointikustannuksista.

| (153) | Saksa pitää kiinni alennusten taloudellisesta järkevyydestä ja toteaa, että koska alennukset olivat tarjolla kaikille lentoyhtiöille, oli mahdotonta tehdä etukäteen täsmällisiä laskelmia alennusten kustannuksista ja hyödyistä. Toisaalta lentoaseman sulkemiskustannuksia ei arvioitu, sillä sulkemista ei pidetty vaihtoehtona. |
| --- | --- |

(153)

Saksa pitää kiinni alennusten taloudellisesta järkevyydestä ja toteaa, että koska alennukset olivat tarjolla kaikille lentoyhtiöille, oli mahdotonta tehdä etukäteen täsmällisiä laskelmia alennusten kustannuksista ja hyödyistä. Toisaalta lentoaseman sulkemiskustannuksia ei arvioitu, sillä sulkemista ei pidetty vaihtoehtona.

Valikoivuus

| (154) | Koska vuonna 2007 käyttöönotetut alennukset olivat kaikkien lentoyhtiöiden saatavilla, Saksa katsoo, että toimenpide ei ollut valikoiva. Julkaistu maksutariffi, johon alennukset sisältyivät, oli luonteeltaan yleinen ja abstrakti, alennukset myönnettiin automaattisesti kaikille Saarbrückenissä toimiville lentoyhtiöille, jotka toimittivat tarvittavat tiedot, eikä lentoasemalla ollut harkintavaltaa alennusten soveltamisessa. |
| --- | --- |

(154)

Koska vuonna 2007 käyttöönotetut alennukset olivat kaikkien lentoyhtiöiden saatavilla, Saksa katsoo, että toimenpide ei ollut valikoiva. Julkaistu maksutariffi, johon alennukset sisältyivät, oli luonteeltaan yleinen ja abstrakti, alennukset myönnettiin automaattisesti kaikille Saarbrückenissä toimiville lentoyhtiöille, jotka toimittivat tarvittavat tiedot, eikä lentoasemalla ollut harkintavaltaa alennusten soveltamisessa.

| (155) | Saksa toteaa, että alennuksilla oli tarkoitus lisätä Saarbrückenin lentoaseman houkuttelevuutta eikä suosia jotakin tiettyä lentoyhtiötä. Soveltamalla samoja maksuja kaikkiin lentokoneisiin, joiden suurin lentoonlähtöpaino (MTOW) oli yli 5  700 kg, suljettiin tosiasiallisesti pois mahdollisuus valikoivuuteen. Näin kaikkia kaupallisia lentokoneita kohdeltiin samalla tavalla erottamatta kotimaan ja ulkomaan lentoja toisistaan. Alennuksissa ei myöskään tehty eroa laskeutumisten määrän perusteella. |
| --- | --- |

(155)

Saksa toteaa, että alennuksilla oli tarkoitus lisätä Saarbrückenin lentoaseman houkuttelevuutta eikä suosia jotakin tiettyä lentoyhtiötä. Soveltamalla samoja maksuja kaikkiin lentokoneisiin, joiden suurin lentoonlähtöpaino (MTOW) oli yli 5  700 kg, suljettiin tosiasiallisesti pois mahdollisuus valikoivuuteen. Näin kaikkia kaupallisia lentokoneita kohdeltiin samalla tavalla erottamatta kotimaan ja ulkomaan lentoja toisistaan. Alennuksissa ei myöskään tehty eroa laskeutumisten määrän perusteella.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (156) | Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta Saksa viittaa yleisen rahoitustoimenpiteen yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin. |
| --- | --- |

(156)

Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvien vaikutusten osalta Saksa viittaa yleisen rahoitustoimenpiteen yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin.

3.6   ALOITUSTUKI CIRRUS AIRLINESILLE

3.6.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (157) | Saksa väittää FSBesitzG:n toimineen yksityisen sijoittajan tavoin, kun se teki Cirruksen kanssa sopimuksen, joten Cirrukselle suoritetut maksut eivät ole valtiontukea. Toimenpide ei Saksan mukaan myöskään vääristänyt kilpailua eikä vaikuttanut kauppaan. |
| --- | --- |

(157)

Saksa väittää FSBesitzG:n toimineen yksityisen sijoittajan tavoin, kun se teki Cirruksen kanssa sopimuksen, joten Cirrukselle suoritetut maksut eivät ole valtiontukea. Toimenpide ei Saksan mukaan myöskään vääristänyt kilpailua eikä vaikuttanut kauppaan.

Markkinataloustoimijatesti

| (158) | Saksan mukaan Cirruksen kanssa tehdyn sopimuksen tarkoituksena oli matkustajamäärien lisääminen. Kasvua oletettiin syntyvän [...] suuntautuvien lentojen vuorotiheyden lisääntymisestä ja uudenaikaisen kaluston käytöstä. Sekä vuorotiheyden lisäämisellä että velvoittamalla uudenaikaisen kaluston käyttöön pyrittiin erityisesti lisäämään liikematkustajille tarjolla olevaa mukavuutta ja joustavuutta. |
| --- | --- |

(158)

Saksan mukaan Cirruksen kanssa tehdyn sopimuksen tarkoituksena oli matkustajamäärien lisääminen. Kasvua oletettiin syntyvän [...] suuntautuvien lentojen vuorotiheyden lisääntymisestä ja uudenaikaisen kaluston käytöstä. Sekä vuorotiheyden lisäämisellä että velvoittamalla uudenaikaisen kaluston käyttöön pyrittiin erityisesti lisäämään liikematkustajille tarjolla olevaa mukavuutta ja joustavuutta.

| (159) | Saksan mukaan sopimukseen tehdyt useat muutokset osoittavat, että FSBesitzG seurasi tiiviisti talouskehitystä ja pystyi reagoimaan nopeasti taloudelliseen välttämättömyyteen. Saksa piti sopimuksen lyhyttä irtisanomisaikaa (30 päivää) lisäosoituksena siitä, että FSBesitzG painotti sopimuksen taloudellista kestävyyttä, ja sen oli mahdollista irtisanoa sopimus, jos sen tavoitteita ei voitu saavuttaa. Cirruksen tulemisen Saarbrückeniin ”kotilentoyhtiöksi” odotettiin vahvistavan pitkän aikavälin kannattavuutta. Odotettavissa olevista kustannuksista ja hyödyistä ei Saksan mukaan kuitenkaan ollut saatavilla täsmällistä tietoa. |
| --- | --- |

(159)

Saksan mukaan sopimukseen tehdyt useat muutokset osoittavat, että FSBesitzG seurasi tiiviisti talouskehitystä ja pystyi reagoimaan nopeasti taloudelliseen välttämättömyyteen. Saksa piti sopimuksen lyhyttä irtisanomisaikaa (30 päivää) lisäosoituksena siitä, että FSBesitzG painotti sopimuksen taloudellista kestävyyttä, ja sen oli mahdollista irtisanoa sopimus, jos sen tavoitteita ei voitu saavuttaa. Cirruksen tulemisen Saarbrückeniin ”kotilentoyhtiöksi” odotettiin vahvistavan pitkän aikavälin kannattavuutta. Odotettavissa olevista kustannuksista ja hyödyistä ei Saksan mukaan kuitenkaan ollut saatavilla täsmällistä tietoa.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (160) | Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta Saksa viittaa vuonna 2007 käyttöönotettujen lentoasemamaksuja koskevien alennusten yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin. |
| --- | --- |

(160)

Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta Saksa viittaa vuonna 2007 käyttöönotettujen lentoasemamaksuja koskevien alennusten yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin.

3.6.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (161) | Saksa katsoo, että vaikka Cirrukselle suoritettuja maksuja pidettäisiin valtiontukena, niitä olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana aloitustukena vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa asetettujen ehtojen nojalla. |
| --- | --- |

(161)

Saksa katsoo, että vaikka Cirrukselle suoritettuja maksuja pidettäisiin valtiontukena, niitä olisi pidettävä sisämarkkinoille soveltuvana aloitustukena vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa ja SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa asetettujen ehtojen nojalla.

| (162) | Saksa pitää kiinni siitä, että tarvittavat ehdot täyttyvät, muistuttaen, että Cirruksen kanssa tehty sopimus lisäsi lentoyhtiön vuorotiheyttä [...] reitillä, että FSBesitzG teki sopimuksen siinä tarkoituksessa, että se olisi kannattava, ja että lisääntyneen vuorotiheyden vaikutusta muihin reitteihin ei voitu tutkia, koska mikään muu lentoyhtiö ei lentänyt Saarbrückenistä [...]. Lisäksi Saksa toteaa, että Saarbrückenin ja [...] välillä ei ollut mitään muuta nopeaa yhteyttä ja että sopimuksen perusteella suoritetut maksut eivät kasautuneet lentoasemamaksuista myönnettyjen alennusten kanssa (alennuksia sisältävä maksutariffi tuli voimaan vasta Cirruksen kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolon päätyttyä). Saksa toteaa, että koska se ei katsonut sopimuksen sisältävän valtiontukea, sopimuksen olemassaoloa ei julkistettu (luettelossa tai muutoin) eikä erityistä muutoksenhakumekanismia järjestetty. |
| --- | --- |

(162)

Saksa pitää kiinni siitä, että tarvittavat ehdot täyttyvät, muistuttaen, että Cirruksen kanssa tehty sopimus lisäsi lentoyhtiön vuorotiheyttä [...] reitillä, että FSBesitzG teki sopimuksen siinä tarkoituksessa, että se olisi kannattava, ja että lisääntyneen vuorotiheyden vaikutusta muihin reitteihin ei voitu tutkia, koska mikään muu lentoyhtiö ei lentänyt Saarbrückenistä [...]. Lisäksi Saksa toteaa, että Saarbrückenin ja [...] välillä ei ollut mitään muuta nopeaa yhteyttä ja että sopimuksen perusteella suoritetut maksut eivät kasautuneet lentoasemamaksuista myönnettyjen alennusten kanssa (alennuksia sisältävä maksutariffi tuli voimaan vasta Cirruksen kanssa tehdyn sopimuksen voimassaolon päätyttyä). Saksa toteaa, että koska se ei katsonut sopimuksen sisältävän valtiontukea, sopimuksen olemassaoloa ei julkistettu (luettelossa tai muutoin) eikä erityistä muutoksenhakumekanismia järjestetty.

3.7   MARKKINOINTISOPIMUS AIR BERLININ KANSSA

3.7.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (163) | Saksan mukaan Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus oli markkinataloustoimijatestin mukainen eikä Air Berlin saa siitä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. Toimenpide ei Saksan mukaan myöskään vääristänyt kilpailua eikä vaikuttanut kauppaan. |
| --- | --- |

(163)

Saksan mukaan Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus oli markkinataloustoimijatestin mukainen eikä Air Berlin saa siitä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua etua. Toimenpide ei Saksan mukaan myöskään vääristänyt kilpailua eikä vaikuttanut kauppaan.

Markkinataloustoimijatesti

| (164) | Ennen kuin FSG teki Air Berlinin kanssa sopimuksen, se arvioi kustannukset ja odotettavissa olevat tuotot todeten, että sopimus oli lentoasemalle kannattava. Vaikka alkuperäiset odotukset eivät täysin toteutuneetkaan, Saksa katsoo, että käytettävissä olevien todellisten tietojen ekstrapolointi osoittaa, että sopimus on edelleen selvästi kannattava. |
| --- | --- |

(164)

Ennen kuin FSG teki Air Berlinin kanssa sopimuksen, se arvioi kustannukset ja odotettavissa olevat tuotot todeten, että sopimus oli lentoasemalle kannattava. Vaikka alkuperäiset odotukset eivät täysin toteutuneetkaan, Saksa katsoo, että käytettävissä olevien todellisten tietojen ekstrapolointi osoittaa, että sopimus on edelleen selvästi kannattava.

| (165) | Saksa kiistää tässä yhteydessä aloituspäätöksessä esitetyn näkemyksen, että markkinointisopimuksella ei ollut lentoasemalle todellista arvoa sen lisäksi, että se lisäsi matkustajamäärää Air Berlinin lennoilla. Saksan mukaan sopimuksen mukaiset markkinointitoimet nostivat lentoaseman profiilia ja toivat alueelle huomiota matkakohteena, mihin puolestaan sisältyy mahdollisuus saada aikaan lisätuloja (muuallakin kuin lentoliikenteessä). Saksa katsoo, että lentoyhtiön markkinoidessa kohdetta kuluttajat eivät pelkästään pane merkille, että lentoyhtiö lentää kohteeseen, vaan tulevat yleisesti tietoisiksi alueesta matkakohteena. |
| --- | --- |

(165)

Saksa kiistää tässä yhteydessä aloituspäätöksessä esitetyn näkemyksen, että markkinointisopimuksella ei ollut lentoasemalle todellista arvoa sen lisäksi, että se lisäsi matkustajamäärää Air Berlinin lennoilla. Saksan mukaan sopimuksen mukaiset markkinointitoimet nostivat lentoaseman profiilia ja toivat alueelle huomiota matkakohteena, mihin puolestaan sisältyy mahdollisuus saada aikaan lisätuloja (muuallakin kuin lentoliikenteessä). Saksa katsoo, että lentoyhtiön markkinoidessa kohdetta kuluttajat eivät pelkästään pane merkille, että lentoyhtiö lentää kohteeseen, vaan tulevat yleisesti tietoisiksi alueesta matkakohteena.

| (166) | Saksa myös kiistää aloituspäätöksessä esitetyn alustavan näkemyksen, että markkinointisopimuksella tosiasiallisesti annettiin Air Berlinille lisäalennuksia. Saksan mukaan markkinointisopimuksella oli sellaista todellista taloudellista arvoa lentoasemalle, että myös yksityinen sijoittaja olisi tehnyt sopimuksen, jonka odotettiin olevan kannattava jo kolmen vuoden kuluttua. |
| --- | --- |

(166)

Saksa myös kiistää aloituspäätöksessä esitetyn alustavan näkemyksen, että markkinointisopimuksella tosiasiallisesti annettiin Air Berlinille lisäalennuksia. Saksan mukaan markkinointisopimuksella oli sellaista todellista taloudellista arvoa lentoasemalle, että myös yksityinen sijoittaja olisi tehnyt sopimuksen, jonka odotettiin olevan kannattava jo kolmen vuoden kuluttua.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (167) | Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta Saksa viittaa vuonna 2007 käyttöönotettujen lentoasemamaksuja koskevien alennusten yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin. |
| --- | --- |

(167)

Kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvan vaikutuksen osalta Saksa viittaa vuonna 2007 käyttöönotettujen lentoasemamaksuja koskevien alennusten yhteydessä esitettyihin perusteluihin ja katsoo, että niitä voidaan soveltaa tässäkin.

4.   AIR BERLININ HUOMAUTUKSET

| (168) | Air Berlin esittää ensin yleisenä havaintonaan, että Saarbrückenin alueella on aitoa kysyntää lentopalveluille. Sen jälkeen lentoyhtiö toteaa, että siihen suoraan vaikuttavat toimenpiteet – lentoasemamaksuja koskeva yleinen alennusjärjestely ja FSG:n ja Air Berlinin välillä tehty markkinointisopimus – ovat valtiontukisääntöjen mukaisia. Air Berlin korostaa, että sen lennoilla kohteisiin [...] ja [...] istumapaikkojen kuormitusaste on verrattavissa kuormitusasteeseen Air Berlinin lennoilla samoihin kohteisiin kohteesta [...]. Lisäksi Air Berlin on sitä mieltä, että mikään alueen olemassa olevista lentoasemista ei olisi elinkelpoinen vaihtoehto Saarbrückenille, mikä puolestaan sulkee pois vaikutuksen kauppaan. Air Berlin korostaa erityisesti, että se ei ole koskaan harkinnut lähellä sijaitsevia [...] lentoasemia vaihtoehtona, koska kyseisillä lentoasemilla lentojen kysyntä kohteeseen [...], joka on lähinnä saksalaisten matkailijoiden suosima lomakohde, ei ole verrattavissa tällaisten kohteiden kysyntään Saarbrückenin lentoasemalla. |
| --- | --- |

(168)

Air Berlin esittää ensin yleisenä havaintonaan, että Saarbrückenin alueella on aitoa kysyntää lentopalveluille. Sen jälkeen lentoyhtiö toteaa, että siihen suoraan vaikuttavat toimenpiteet – lentoasemamaksuja koskeva yleinen alennusjärjestely ja FSG:n ja Air Berlinin välillä tehty markkinointisopimus – ovat valtiontukisääntöjen mukaisia. Air Berlin korostaa, että sen lennoilla kohteisiin [...] ja [...] istumapaikkojen kuormitusaste on verrattavissa kuormitusasteeseen Air Berlinin lennoilla samoihin kohteisiin kohteesta [...]. Lisäksi Air Berlin on sitä mieltä, että mikään alueen olemassa olevista lentoasemista ei olisi elinkelpoinen vaihtoehto Saarbrückenille, mikä puolestaan sulkee pois vaikutuksen kauppaan. Air Berlin korostaa erityisesti, että se ei ole koskaan harkinnut lähellä sijaitsevia [...] lentoasemia vaihtoehtona, koska kyseisillä lentoasemilla lentojen kysyntä kohteeseen [...], joka on lähinnä saksalaisten matkailijoiden suosima lomakohde, ei ole verrattavissa tällaisten kohteiden kysyntään Saarbrückenin lentoasemalla.

4.1   LENTOYHTIÖILLE MYÖNNETYT ALENNUKSET

| (169) | Vuoden 2007 lentoasemamaksutariffiin sisältyvistä alennuksista Air Berlin toteaa Saksan tavoin, että niitä ei voi alennusten abstraktin ja yleisen luonteen vuoksi pitää valikoivina. Jos lentoyhtiö täytti luetellut ehdot, alennukset myönnettiin ilman lentoaseman suorittamaa harkintaa. |
| --- | --- |

(169)

Vuoden 2007 lentoasemamaksutariffiin sisältyvistä alennuksista Air Berlin toteaa Saksan tavoin, että niitä ei voi alennusten abstraktin ja yleisen luonteen vuoksi pitää valikoivina. Jos lentoyhtiö täytti luetellut ehdot, alennukset myönnettiin ilman lentoaseman suorittamaa harkintaa.

| (170) | Air Berlin kiistää myös sen, että eri jäsenvaltioista tulevien lentoyhtiöiden välillä olisi kilpailua. Air Berlin katsoo, että oletus toimenpiteiden vaikutuksesta kauppaan on kestämätön, koska ainoastaan yksi toisesta jäsenvaltiosta tuleva lentoyhtiö lentää Saarbrückenistä. |
| --- | --- |

(170)

Air Berlin kiistää myös sen, että eri jäsenvaltioista tulevien lentoyhtiöiden välillä olisi kilpailua. Air Berlin katsoo, että oletus toimenpiteiden vaikutuksesta kauppaan on kestämätön, koska ainoastaan yksi toisesta jäsenvaltiosta tuleva lentoyhtiö lentää Saarbrückenistä.

| (171) | Air Berlin väittää myös, että alennusjärjestelmä täyttää kaikki tuomioistuimen Charleroi-tuomiossa asettamat ehdot eli alennukset ovat ajallisesti rajoitettuja ja asteittain väheneviä ja niiden määrä oli enintään 50 prosenttia suhteessa tosiasiallisiin aloitus- ja markkinointikustannuksiin. |
| --- | --- |

(171)

Air Berlin väittää myös, että alennusjärjestelmä täyttää kaikki tuomioistuimen Charleroi-tuomiossa asettamat ehdot eli alennukset ovat ajallisesti rajoitettuja ja asteittain väheneviä ja niiden määrä oli enintään 50 prosenttia suhteessa tosiasiallisiin aloitus- ja markkinointikustannuksiin.

| (172) | Lopuksi Air Berlin toteaa, että Saarbrückenin lentoaseman lentoasemamaksut eivät ole muihin Saksan lentoasemiin verrattuna erityisen alhaiset. Air Berlin kertoo matkustajamaksujen olevan [...] lentoasemalla [...]–[...]. |
| --- | --- |

(172)

Lopuksi Air Berlin toteaa, että Saarbrückenin lentoaseman lentoasemamaksut eivät ole muihin Saksan lentoasemiin verrattuna erityisen alhaiset. Air Berlin kertoo matkustajamaksujen olevan [...] lentoasemalla [...]–[...].

4.2   MARKKINOINTISOPIMUS AIR BERLININ KANSSA

| (173) | Air Berlinin mukaan matkustajamäärien kehitys sopimuksen tekemisen jälkeen on ollut odotusten mukaista. Tältä pohjalta voitaisiin olettaa, että lentoliikenteeseen liittyvien ja muiden tuottojen lisäys, jonka FSG odotti sopimuksen avulla saavansa, toteutuisi. |
| --- | --- |

(173)

Air Berlinin mukaan matkustajamäärien kehitys sopimuksen tekemisen jälkeen on ollut odotusten mukaista. Tältä pohjalta voitaisiin olettaa, että lentoliikenteeseen liittyvien ja muiden tuottojen lisäys, jonka FSG odotti sopimuksen avulla saavansa, toteutuisi.

| (174) | Air Berlin myös luetteli [...] kautta saatavilla olevat yhteydet sekä erilaiset toimenpiteet, joita se oli toteuttanut Saarbrückenin lentoaseman markkinoimiseksi. Se toteaa, että tiheämmällä vuorovälillä, houkuttelevilla yhteyksillä ja Saarbrückenin markkinoinnilla loma- ja liikematkakohteena on suuri merkitys lentoasemalle ja koko alueelle. Näin ollen sopimus on Air Berlinin mukaan lentoaseman kannalta taloudellisesti järkevä, ja siksi myös yksityinen sijoittaja olisi voinut tehdä sen. |
| --- | --- |

(174)

Air Berlin myös luetteli [...] kautta saatavilla olevat yhteydet sekä erilaiset toimenpiteet, joita se oli toteuttanut Saarbrückenin lentoaseman markkinoimiseksi. Se toteaa, että tiheämmällä vuorovälillä, houkuttelevilla yhteyksillä ja Saarbrückenin markkinoinnilla loma- ja liikematkakohteena on suuri merkitys lentoasemalle ja koko alueelle. Näin ollen sopimus on Air Berlinin mukaan lentoaseman kannalta taloudellisesti järkevä, ja siksi myös yksityinen sijoittaja olisi voinut tehdä sen.

5.   ARVIOINTI

5.1   VH SAARIN, FSBESITZG:N JA FSG:N RAHOITUS (PÄÄOMASIJOITUKSET VH SAARIIN, PÄÄOMASIJOITUKSET FSBESITZG:N/FSG:N TAPPIOIDEN KATTAMISEKSI)

| (175) | Arvioitavana oleva vh Saarin, FSBesitzG:n ja FSG:n rahoitus koostuu seuraavista toimenpiteistä: Vh Saar sijoitti pääomaa FSBesitzG:hen ja FSG:hen niiden tappioiden kattamiseksi. Vh Saar rahoitti tämän Saarlandilta saamillaan pääomasijoituksilla ja muilla tuloilla. |
| --- | --- |

(175)

Arvioitavana oleva vh Saarin, FSBesitzG:n ja FSG:n rahoitus koostuu seuraavista toimenpiteistä: Vh Saar sijoitti pääomaa FSBesitzG:hen ja FSG:hen niiden tappioiden kattamiseksi. Vh Saar rahoitti tämän Saarlandilta saamillaan pääomasijoituksilla ja muilla tuloilla.

5.1.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (176) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(176)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (177) | Perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Näin ollen kaikkien seuraavien ehtojen on täytyttävä, jotta kyseiset toimenpiteet voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Taloudellisen tuen olisi






  a) | oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä, |
| --- | --- | --- |

(177)

Perustamissopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa vahvistetut arviointiperusteet ovat kumulatiivisia. Näin ollen kaikkien seuraavien ehtojen on täytyttävä, jotta kyseiset toimenpiteet voidaan katsoa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. Taloudellisen tuen olisi

a)

oltava valtion myöntämää taikka valtion varoista myönnettyä,

| b) | suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

b)

suosittava jotain yritystä tai tuotannonalaa,

| c) | vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

c)

vääristettävä tai uhattava vääristää kilpailua ja

| d) | vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

d)

vaikutettava jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Taloudellinen toiminta ja yrityksen käsite

| (178) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, ovatko vh Saar, FSG ja FSBesitzG SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. Yrityksen käsitteellä tarkoitetaan jokaista yksikköä, joka harjoittaa taloudellista toimintaa, riippumatta yksikön oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (25). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (26). |
| --- | --- |

(178)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komission on ensin määritettävä, ovatko vh Saar, FSG ja FSBesitzG SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. Yrityksen käsitteellä tarkoitetaan jokaista yksikköä, joka harjoittaa taloudellista toimintaa, riippumatta yksikön oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (25). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (26).

| (179) | Unionin tuomioistuin on vahvistanut Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa asiassa antamassaan tuomiossa, että lentoasematoiminnan harjoittaminen kaupallisessa tarkoituksessa ja lentoaseman infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (27). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, se on oikeudellisesta asemastaan ja rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, joten SEUT-sopimuksen sääntöjä valtiontuesta voidaan soveltaa valtion kyseiselle lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista sille myönnettyihin etuihin (28). |
| --- | --- |

(179)

Unionin tuomioistuin on vahvistanut Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa asiassa antamassaan tuomiossa, että lentoasematoiminnan harjoittaminen kaupallisessa tarkoituksessa ja lentoaseman infrastruktuurin rakentaminen ovat taloudellista toimintaa (27). Kun lentoaseman pitäjä harjoittaa taloudellista toimintaa tarjoamalla lentoasemapalveluja korvausta vastaan, se on oikeudellisesta asemastaan ja rahoitustavastaan riippumatta SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys, joten SEUT-sopimuksen sääntöjä valtiontuesta voidaan soveltaa valtion kyseiselle lentoaseman pitäjälle myöntämiin tai valtion varoista sille myönnettyihin etuihin (28).

| (180) | Komissio muistuttaa, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman rakentaminen ja toiminta on katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Euroopan unionin tuomioistuin on kuitenkin tunnustanut lentoasematoiminnan luonteen muuttumisen, ja Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa yleinen tuomioistuin katsoi, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Sen johdosta asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) alkaen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin. |
| --- | --- |

(180)

Komissio muistuttaa, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman rakentaminen ja toiminta on katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Euroopan unionin tuomioistuin on kuitenkin tunnustanut lentoasematoiminnan luonteen muuttumisen, ja Leipzig-Hallen lentoasemaa koskevassa tuomiossa yleinen tuomioistuin katsoi, että vuodesta 2000 alkaen lentoasemien infrastruktuurin rahoitusta ei ole enää ollut syytä jättää valtiontukisääntöjen soveltamisen ulkopuolelle. Sen johdosta asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) alkaen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin.

| (181) | Komissio toteaa, että vuodesta 1997 alkaen lentoaseman pitäjä FSBG käytti infrastruktuuria, jota tämä päätös koskee, mutta lentoasemainfrastruktuurin omistaja ja ylläpitäjä oli GSBesitzG. |
| --- | --- |

(181)

Komissio toteaa, että vuodesta 1997 alkaen lentoaseman pitäjä FSBG käytti infrastruktuuria, jota tämä päätös koskee, mutta lentoasemainfrastruktuurin omistaja ja ylläpitäjä oli GSBesitzG.

| (182) | Vuodesta 2008 alkaen FSG on ollut sekä Saarbrückenin lentoaseman omistaja että sen pitäjä. Lentoaseman pitäjä – vuoteen 2008 asti FSBG ja sen jälkeen FSG – perii käyttäjiltä maksun palveluidensa ja infrastruktuurinsa käytöstä, kun taas infrastruktuurin omistaja – vuoteen 2008 asti FSBesitzG – vuokrasi infrastruktuuria lentoaseman pitäjälle vuokran maksua vastaan. Itse asiassa sekä infrastruktuurin omistaja että infrastruktuurin pitäjä hyödyntävät näin Saarbrückenin lentoaseman infrastruktuuria kaupallisesti. Tästä seuraa, että infrastruktuuria hyödyntävät yksiköt – FSBesitzG, FSBG ja FSG – ovat 12 päivästä joulukuuta 2000 eli Aéroports de Paris -tuomion antamisesta lukien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa yrityksiä. |
| --- | --- |

(182)

Vuodesta 2008 alkaen FSG on ollut sekä Saarbrückenin lentoaseman omistaja että sen pitäjä. Lentoaseman pitäjä – vuoteen 2008 asti FSBG ja sen jälkeen FSG – perii käyttäjiltä maksun palveluidensa ja infrastruktuurinsa käytöstä, kun taas infrastruktuurin omistaja – vuoteen 2008 asti FSBesitzG – vuokrasi infrastruktuuria lentoaseman pitäjälle vuokran maksua vastaan. Itse asiassa sekä infrastruktuurin omistaja että infrastruktuurin pitäjä hyödyntävät näin Saarbrückenin lentoaseman infrastruktuuria kaupallisesti. Tästä seuraa, että infrastruktuuria hyödyntävät yksiköt – FSBesitzG, FSBG ja FSG – ovat 12 päivästä joulukuuta 2000 eli Aéroports de Paris -tuomion antamisesta lukien SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohtaa sovellettaessa yrityksiä.

| (183) | Saksan mukaan vh Saaria, joka on holdingyhtiö, ei voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. Komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuimen mukaan ”[p]elkkä osuuksien omistaminen, vaikka ne oikeuttaisivat määräysvaltaankin, ei riitä tekemään kyseisten osuuksien omistavan yksikön toiminnasta taloudellista toimintaa, mikäli omistaminen johtaa ainoastaan osakkeen- tai osuudenomistajan ominaisuuteen liittyvien oikeuksien käyttämiseen ja mahdollisesti osinkojen saamiseen, jossa on kyse vain omaisuuden omistajan saamasta tuotosta” (29). Unionin tuomioistuin toteaa myös, että ”[s]itä vastoin yksikön, joka omistaa määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia yhtiöstä ja joka käyttää tosiasiallisesti tätä määräysvaltaa osallistumalla välittömästi tai välillisesti yhtiön hallinnointiin, on katsottava osallistuvan määräysvallassaan olevan yrityksen taloudellisen toiminnan harjoittamiseen.” |
| --- | --- |

(183)

Saksan mukaan vh Saaria, joka on holdingyhtiö, ei voida pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. Komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuimen mukaan ”[p]elkkä osuuksien omistaminen, vaikka ne oikeuttaisivat määräysvaltaankin, ei riitä tekemään kyseisten osuuksien omistavan yksikön toiminnasta taloudellista toimintaa, mikäli omistaminen johtaa ainoastaan osakkeen- tai osuudenomistajan ominaisuuteen liittyvien oikeuksien käyttämiseen ja mahdollisesti osinkojen saamiseen, jossa on kyse vain omaisuuden omistajan saamasta tuotosta” (29). Unionin tuomioistuin toteaa myös, että ”[s]itä vastoin yksikön, joka omistaa määräysvaltaan oikeuttavia osuuksia yhtiöstä ja joka käyttää tosiasiallisesti tätä määräysvaltaa osallistumalla välittömästi tai välillisesti yhtiön hallinnointiin, on katsottava osallistuvan määräysvallassaan olevan yrityksen taloudellisen toiminnan harjoittamiseen.”

| (184) | Komissio muistuttaa, että vh Saarin sääntömääräinen tehtävä on koordinoida ”Saarlandin julkisten lentoasemien ja satamien rakentamiseen, laajentamiseen ja pitämiseen liittyvää toimintaa”. Tavallisesti koordinointi on muutakin kuin pelkkää oikeuksien käyttämistä osakkeenomistajan ominaisuudessa. Toisaalta ei ole näyttöä siitä, että vh Saar tosiasiallisesti käyttäisi määräysvaltaa tai osallistuisi itse suoraan FSBesitzG:n tai FSG:n hallinnointiin. Tätä taustaa vasten ei ole täysin selvää, voidaanko vh Saaria pitää yrityksenä. Komissio toteaa kuitenkin, että se voi jättää tämän kysymyksen avoimeksi, kun otetaan huomioon jäljempänä 203 kappaleessa esitetyt näkökohdat, toisin sanoen se, että vh Saar ei ole saanut etua. |
| --- | --- |

(184)

Komissio muistuttaa, että vh Saarin sääntömääräinen tehtävä on koordinoida ”Saarlandin julkisten lentoasemien ja satamien rakentamiseen, laajentamiseen ja pitämiseen liittyvää toimintaa”. Tavallisesti koordinointi on muutakin kuin pelkkää oikeuksien käyttämistä osakkeenomistajan ominaisuudessa. Toisaalta ei ole näyttöä siitä, että vh Saar tosiasiallisesti käyttäisi määräysvaltaa tai osallistuisi itse suoraan FSBesitzG:n tai FSG:n hallinnointiin. Tätä taustaa vasten ei ole täysin selvää, voidaanko vh Saaria pitää yrityksenä. Komissio toteaa kuitenkin, että se voi jättää tämän kysymyksen avoimeksi, kun otetaan huomioon jäljempänä 203 kappaleessa esitetyt näkökohdat, toisin sanoen se, että vh Saar ei ole saanut etua.

Yleinen etu

| (185) | Vaikka FSBesitzG:tä, FSG:tä ja FSBG:tä on siis pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, on muistettava, että kaikki lentoaseman omistajan ja pitäjän toiminta ei välttämättä ole luonteeltaan taloudellista (30). |
| --- | --- |

(185)

Vaikka FSBesitzG:tä, FSG:tä ja FSBG:tä on siis pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, on muistettava, että kaikki lentoaseman omistajan ja pitäjän toiminta ei välttämättä ole luonteeltaan taloudellista (30).

| (186) | Kuten unionin tuomioistuin on todennut (31), toiminta, joka tavallisesti kuuluu julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat turvallisuus, lennonjohto, poliisi, tulli jne. Rahoituksella on korvattava ainoastaan tällaisesta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia eikä sitä saa käyttää muihin taloudellisiin toimintoihin (32). |
| --- | --- |

(186)

Kuten unionin tuomioistuin on todennut (31), toiminta, joka tavallisesti kuuluu julkista valtaa käyttävän valtion vastuulle, ei ole luonteeltaan taloudellista eikä siten kuulu valtiontukisääntöjen soveltamisalaan. Tällaiseen toimintaan kuuluvat turvallisuus, lennonjohto, poliisi, tulli jne. Rahoituksella on korvattava ainoastaan tällaisesta toiminnasta aiheutuvia kustannuksia eikä sitä saa käyttää muihin taloudellisiin toimintoihin (32).

| (187) | Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei ole valtiontukea (33). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden tehtävien hoitamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (34). |
| --- | --- |

(187)

Siksi yleisen edun piiriin kuuluvan toiminnan tai suoraan tällaiseen toimintaan liittyvän infrastruktuurin rahoittaminen ei ole valtiontukea (33). Sellaiset lentoasematoiminnot kuin lennonjohto, poliisi, tulli, palontorjunta ja toimet, jotka ovat tarpeen siviili-ilmailun suojelemiseksi siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta, ja investoinnit, jotka liittyvät näiden tehtävien hoitamisessa tarvittavaan infrastruktuuriin ja laitteisiin, eivät yleensä ole luonteeltaan taloudellisia (34).

| (188) | Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen liittyvän välttämättömän ei-taloudellisen toiminnan julkinen rahoitus ei saa kuitenkaan johtaa lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien epäasianmukaiseen syrjintään. Itse asiassa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (35). Jos tietyssä oikeusjärjestyksessä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana. Siksi on välttämätöntä analysoida lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö siinä, että lentoaseman pitäjät tai lentoyhtiöt vastaavat joistakin sellaisista kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä ei-taloudellisista toiminnoista. |
| --- | --- |

(188)

Taloudellisen toiminnan harjoittamiseen liittyvän välttämättömän ei-taloudellisen toiminnan julkinen rahoitus ei saa kuitenkaan johtaa lentoyhtiöiden ja lentoasemien pitäjien epäasianmukaiseen syrjintään. Itse asiassa vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan on kyse edusta silloin, kun viranomaiset vapauttavat yritykset sellaisista kustannuksista, jotka ovat olennainen osa niiden taloudellista toimintaa (35). Jos tietyssä oikeusjärjestyksessä on tavallista, että lentoyhtiöt ja lentoaseman pitäjät vastaavat tiettyjen palveluiden kustannuksista, kun taas joidenkin muiden samaa palvelua saman viranomaisen lukuun tarjoavien lentoyhtiöiden tai lentoaseman pitäjien ei tarvitse vastata kyseisistä kustannuksista, viimeksi mainituille saattaa koitua etua, vaikka kyseisiä palveluita sinänsä pidettäisiin muuna kuin taloudellisena toimintana. Siksi on välttämätöntä analysoida lentoaseman pitäjään sovellettavaa oikeudellista kehystä, jotta voidaan arvioida, edellytetäänkö siinä, että lentoaseman pitäjät tai lentoyhtiöt vastaavat joistakin sellaisista kustannuksista, jotka aiheutuvat niiden taloudellisen toiminnan harjoittamiseen olennaisesti liittyvistä ei-taloudellisista toiminnoista.

| (189) | Saksan mukaan seuraavia toimintoja on pidettävä yleisen edun piiriin kuuluvina, mistä seuraa, että niiden harjoittaminen ei ole taloudellista toimintaa: lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:n (36) mukaiset lentoaseman turvatoimenpiteet (lentoasemaa ympäröivät aidat ja partiointitiet, konttiportti, kiitotien viitoitus, varasähkö, lentokoneiden pysäköintialue pommiuhkausten varalta ja kiitotien pään turva-alueen (RESA) laajennus, jotka kaikki kuuluvat lentoturvallisuuslain 8 §:n soveltamisalaan), palokunta ja lentoliikennelain (Luftverkehrsgesetz) 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaiset lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteet. |
| --- | --- |

(189)

Saksan mukaan seuraavia toimintoja on pidettävä yleisen edun piiriin kuuluvina, mistä seuraa, että niiden harjoittaminen ei ole taloudellista toimintaa: lentoturvallisuuslain (Luftsicherheitsgesetz) 8 §:n (36) mukaiset lentoaseman turvatoimenpiteet (lentoasemaa ympäröivät aidat ja partiointitiet, konttiportti, kiitotien viitoitus, varasähkö, lentokoneiden pysäköintialue pommiuhkausten varalta ja kiitotien pään turva-alueen (RESA) laajennus, jotka kaikki kuuluvat lentoturvallisuuslain 8 §:n soveltamisalaan), palokunta ja lentoliikennelain (Luftverkehrsgesetz) 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaiset lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteet.

| (190) | Komissio katsoo, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisten toimenpiteiden, lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisten toimenpiteiden ja palokunnan voidaan periaatteessa katsoa olevan yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. |
| --- | --- |

(190)

Komissio katsoo, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisten toimenpiteiden, lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisten toimenpiteiden ja palokunnan voidaan periaatteessa katsoa olevan yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja.

| (191) | Sen sijaan pelkästään operatiiviseen turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta komissio katsoo, että toiminnan turvallisuuden varmistaminen lentoasemalla on tavanomainen osa lentoaseman pitoon liittyvää toimintaa (37). Komissio katsoo, että toimenpiteet, jotka on tarkoitettu operaatioiden turvallisuuden varmistamiseen lentoasemalla, eivät ole yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. Yksittäisistä toiminnoista ja kustannuksista on tarkempi selostus jäljempänä (ks. 196 ja 197 kappale). Lentoasemaa pitävän yrityksen on varmistettava, että lentoaseman tilat, kuten kiitotie ja asematasot, ovat turvallisia. |
| --- | --- |

(191)

Sen sijaan pelkästään operatiiviseen turvallisuuteen liittyvien toimenpiteiden osalta komissio katsoo, että toiminnan turvallisuuden varmistaminen lentoasemalla on tavanomainen osa lentoaseman pitoon liittyvää toimintaa (37). Komissio katsoo, että toimenpiteet, jotka on tarkoitettu operaatioiden turvallisuuden varmistamiseen lentoasemalla, eivät ole yleisen edun piiriin kuuluvia toimintoja. Yksittäisistä toiminnoista ja kustannuksista on tarkempi selostus jäljempänä (ks. 196 ja 197 kappale). Lentoasemaa pitävän yrityksen on varmistettava, että lentoaseman tilat, kuten kiitotie ja asematasot, ovat turvallisia.

| (192) | Saksa on ilmoittanut, että oikeudellisessa kehyksessä ei ole tiukkoja säännöksiä, joiden mukaan palokunnasta aiheutuvat kustannukset kuuluisivat lentoaseman pitäjälle. Lisäksi komissio toteaa, että palokunnan kustannusten korvaaminen kuuluu alueiden tehtäviin ja nämä kustannukset korvaa yleensä alueviranomainen. Kustannusten korvaaminen rajoittuu kustannusten kattamiseen tarvittavaan määrään. |
| --- | --- |

(192)

Saksa on ilmoittanut, että oikeudellisessa kehyksessä ei ole tiukkoja säännöksiä, joiden mukaan palokunnasta aiheutuvat kustannukset kuuluisivat lentoaseman pitäjälle. Lisäksi komissio toteaa, että palokunnan kustannusten korvaaminen kuuluu alueiden tehtäviin ja nämä kustannukset korvaa yleensä alueviranomainen. Kustannusten korvaaminen rajoittuu kustannusten kattamiseen tarvittavaan määrään.

| (193) | Lentoliikennelain 27 §:n d momentissa säädetään, että joillakin lentoasemilla lentoliikennelain 27 §:n c momentin mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvät kustannukset kattaa valtio. Lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaan lentoasemat ovat ”hyväksyttyinä lentoasemina” oikeutettuja kustannusten korvaamiseen, jos liittovaltion liikenneministeriö on katsonut lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden olevan turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi välttämätöntä (38). Saksalaiset lentoasemat, joita ei ole hyväksytty, eivät ole oikeutettuja lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaiseen kustannusten korvaamiseen, ja niiden on periaatteessa katettava lentoliikennelain 27 §:n c momentissa säädettyihin toimenpiteisiin liittyvät kustannukset itse. Nämä kustannukset liittyvät olennaisesti lentoasemien toimintaan. Koska joidenkin lentoasemien on vastattava näistä kustannuksista itse mutta toisten ei, viimeksi mainitut voivat saada etua, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Saksa toteaa, että Saarbrückenin lentoasema on hyväksytty lentoasemaksi, joka on oikeutettu kustannusten korvaamiseen lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaisesti. Muiden lentoasemien on vastattava näistä kustannuksista itse. Siksi lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvien Saarbrückenin lentoaseman kustannusten kattaminen antaa lentoasemalle edun, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää luonteeltaan taloudellisena toimintana. |
| --- | --- |

(193)

Lentoliikennelain 27 §:n d momentissa säädetään, että joillakin lentoasemilla lentoliikennelain 27 §:n c momentin mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvät kustannukset kattaa valtio. Lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaan lentoasemat ovat ”hyväksyttyinä lentoasemina” oikeutettuja kustannusten korvaamiseen, jos liittovaltion liikenneministeriö on katsonut lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteiden olevan turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi välttämätöntä (38). Saksalaiset lentoasemat, joita ei ole hyväksytty, eivät ole oikeutettuja lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaiseen kustannusten korvaamiseen, ja niiden on periaatteessa katettava lentoliikennelain 27 §:n c momentissa säädettyihin toimenpiteisiin liittyvät kustannukset itse. Nämä kustannukset liittyvät olennaisesti lentoasemien toimintaan. Koska joidenkin lentoasemien on vastattava näistä kustannuksista itse mutta toisten ei, viimeksi mainitut voivat saada etua, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Saksa toteaa, että Saarbrückenin lentoasema on hyväksytty lentoasemaksi, joka on oikeutettu kustannusten korvaamiseen lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaisesti. Muiden lentoasemien on vastattava näistä kustannuksista itse. Siksi lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvien Saarbrückenin lentoaseman kustannusten kattaminen antaa lentoasemalle edun, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää luonteeltaan taloudellisena toimintana.

| (194) | Näyttää siltä, että Saksan mielestä viranomaiset voivat vastata kaikista lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisiin toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista. Komissio toteaa kuitenkin, että lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Kaikista muista kustannuksista lentoaseman pitäjän on vastattava itse. Siltä osin kuin FSBesitzG:lle tai FSG:lle myönnetty julkinen rahoitus vapautti kyseiset yritykset kustannuksista, joista niiden olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan täytynyt vastata, kyseistä julkista rahoitusta ei ole vapautettu unionin valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta. |
| --- | --- |

(194)

Näyttää siltä, että Saksan mielestä viranomaiset voivat vastata kaikista lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisiin toimenpiteisiin liittyvistä kustannuksista. Komissio toteaa kuitenkin, että lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan korvata voidaan ainoastaan kustannukset, jotka liittyvät lentoturvallisuuslain 5 §:ssä lueteltujen toimintojen kannalta välttämättömien tilojen rakentamiseen ja kunnossapitoon. Kaikista muista kustannuksista lentoaseman pitäjän on vastattava itse. Siltä osin kuin FSBesitzG:lle tai FSG:lle myönnetty julkinen rahoitus vapautti kyseiset yritykset kustannuksista, joista niiden olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan täytynyt vastata, kyseistä julkista rahoitusta ei ole vapautettu unionin valtiontukisääntöjen mukaisesta valvonnasta.

Yleistä etua koskeva päätelmä

| (195) | Näiden näkökohtien perusteella komission mielestä on asianmukaista tehdä erikseen tarkemmat päätelmät investointikustannuksista ja toimintamenoista, joiden väitetään kuuluvan yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(195)

Näiden näkökohtien perusteella komission mielestä on asianmukaista tehdä erikseen tarkemmat päätelmät investointikustannuksista ja toimintamenoista, joiden väitetään kuuluvan yleisen edun piiriin.

| (196) | Komissio hyväksyy palokuntaan liittyvien toimintamenojen lukemisen yleisen edun piiriin kuuluviksi menoiksi siltä osin kuin kustannusten korvaaminen rajoittuu tiukasti kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömään. Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvistä toimintamenoista komissio katsoo yleisen edun piiriin kuuluviksi ainoastaan kustannukset, joista lentoaseman pitäjä on oikeutettu saamaan korvauksen lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin nojalla. Komissio toteaa Saarbrückenin lentoaseman olevan yksi niistä lentoasemista, joiden kustannuksia korvataan, ja toteaa lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisista lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteistä, että lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvien toimintakustannusten korvaaminen lentoliikennelain 27 §:n d momentin nojalla antaa Saarbrückenin lentoasemalle edun, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Toimintakustannukset, jotka liittyvät lentoaseman operaatioiden turvallisuuden varmistamiseen, eivät myöskään kuulu yleisen edun piiriin. |
| --- | --- |

(196)

Komissio hyväksyy palokuntaan liittyvien toimintamenojen lukemisen yleisen edun piiriin kuuluviksi menoiksi siltä osin kuin kustannusten korvaaminen rajoittuu tiukasti kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömään. Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvistä toimintamenoista komissio katsoo yleisen edun piiriin kuuluviksi ainoastaan kustannukset, joista lentoaseman pitäjä on oikeutettu saamaan korvauksen lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin nojalla. Komissio toteaa Saarbrückenin lentoaseman olevan yksi niistä lentoasemista, joiden kustannuksia korvataan, ja toteaa lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisista lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteistä, että lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvien toimintakustannusten korvaaminen lentoliikennelain 27 §:n d momentin nojalla antaa Saarbrückenin lentoasemalle edun, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Toimintakustannukset, jotka liittyvät lentoaseman operaatioiden turvallisuuden varmistamiseen, eivät myöskään kuulu yleisen edun piiriin.

| (197) | Komissio hyväksyy vuosien 2000 ja 2012 välillä tehtyjen, palokuntaan suoraan liittyvien investointien lukemisen yleisen edun piiriin kuuluviksi menoiksi sikäli kuin kustannusten korvaaminen rajoittuu tiukasti kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömään. Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvistä investoinneista komissio katsoo yleisen edun piiriin kuuluviksi ainoastaan kustannukset, joista lentoaseman pitäjä on oikeutettu saamaan korvauksen lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin nojalla. Komissio toteaa Saarbrückenin lentoaseman olevan yksi niistä lentoasemista, joiden kustannuksia korvataan, ja toteaa lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvistä Saarbrückenin lentoaseman investoinneista, että lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvät investoinnit antavat Saarbrückenin lentoasemalle edun, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Investoinnit, jotka liittyvät lentoaseman operaatioiden turvallisuuden varmistamiseen, eivät myöskään kuulu yleisen edun piiriin. Tämä tarkoittaa, että investointeja lentoasemaa ympäröivään aitaan, kiitotien viitoitukseen ja kiitotien pään turva-alueeseen ei voida pitää yleisen edun piiriin kuuluvina. |
| --- | --- |

(197)

Komissio hyväksyy vuosien 2000 ja 2012 välillä tehtyjen, palokuntaan suoraan liittyvien investointien lukemisen yleisen edun piiriin kuuluviksi menoiksi sikäli kuin kustannusten korvaaminen rajoittuu tiukasti kyseisten toimintojen toteuttamisen kannalta välttämättömään. Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisesti toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvistä investoinneista komissio katsoo yleisen edun piiriin kuuluviksi ainoastaan kustannukset, joista lentoaseman pitäjä on oikeutettu saamaan korvauksen lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin nojalla. Komissio toteaa Saarbrückenin lentoaseman olevan yksi niistä lentoasemista, joiden kustannuksia korvataan, ja toteaa lentoliikennelain 27 §:n c momentin 2 kohdan mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvistä Saarbrückenin lentoaseman investoinneista, että lentoliikennelain 27 §:n d momentin mukaisiin lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteisiin liittyvät investoinnit antavat Saarbrückenin lentoasemalle edun, vaikka lennonjohto- ja lentoturvallisuustoimenpiteitä ei voidakaan pitää taloudellisena toimintana. Investoinnit, jotka liittyvät lentoaseman operaatioiden turvallisuuden varmistamiseen, eivät myöskään kuulu yleisen edun piiriin. Tämä tarkoittaa, että investointeja lentoasemaa ympäröivään aitaan, kiitotien viitoitukseen ja kiitotien pään turva-alueeseen ei voida pitää yleisen edun piiriin kuuluvina.

| (198) | Siitä riippumatta, luokitellaanko kyseiset kustannukset yleisen edun piiriin kuuluviksi vai ei, on osoitettu, että sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla lentoaseman pitäjän on vastattava niistä. Näin ollen, jos valtio maksaa kyseiset kustannukset, lentoaseman pitäjä vapautuu kustannuksista, joita sille tavallisesti aiheutuisi. |
| --- | --- |

(198)

Siitä riippumatta, luokitellaanko kyseiset kustannukset yleisen edun piiriin kuuluviksi vai ei, on osoitettu, että sovellettavan oikeudellisen kehyksen nojalla lentoaseman pitäjän on vastattava niistä. Näin ollen, jos valtio maksaa kyseiset kustannukset, lentoaseman pitäjä vapautuu kustannuksista, joita sille tavallisesti aiheutuisi.

Valtion varat ja valtion toimenpide

| (199) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskevan päätöksen on johduttava valtiosta. |
| --- | --- |

(199)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskevan päätöksen on johduttava valtiosta.

| (200) | Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (39). SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (40). |
| --- | --- |

(200)

Valtiontuen käsitettä sovelletaan etuihin, joita valtio itse tai jokin valtuuksiensa nojalla toimiva välittävä elin myöntää valtion varoista (39). SEUT-sopimuksen 107 artiklaa sovellettaessa paikallisviranomaisten varat ovat valtion varoja (40).

| (201) | Vh Saariin tehdyt pääomasijoitukset tulevat suoraan Saarlandin osavaltion budjetista, ja siksi ne ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(201)

Vh Saariin tehdyt pääomasijoitukset tulevat suoraan Saarlandin osavaltion budjetista, ja siksi ne ovat valtion varoja.

| (202) | Vh Saarin FSBesitzG:lle/FSG:lle antamasta rahoituksesta on todettava, että vh Saar on kokonaan Saarlandin osavaltion omistuksessa ja siksi se on julkinen yritys. Näin ollen vh Saarin FSBesitzG:lle/FSG:lle antama rahoitus merkitsee valtion varojen menetystä. Komissio toteaa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta sopimuksesta ja sen nojalla tehdyistä siirroista, että yhtiöjärjestys, jolla Saarlandin osavaltion talousministeriö perusti vh Saarin, on päivätty 7 päivälle toukokuuta 1996. Samana päivänä tehtiin myös vh Saarin ja FSBesitzG:n/FSG:n välinen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus. Saksan mukaan vh Saar toimii yhtiön ainoana osakkeenomistajana ”Saarlandin osavaltion kattavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa valvonnassa”. Komissio toteaa ensinnäkin, että vh Saarin vuosikertomusten mukaan yhtiön voidaan katsoa käyttävän määräysvaltaa FSBesitzG:ssä/FSG:ssä (41). Yhtiöjärjestyksen mukaan Saarlandin hallitus nimittää vh Saarin hallintoneuvoston ja hallintoneuvoston puheenjohtaja on ilmailusta vastaavan osavaltion ministeriön edustaja. Yhtiöjärjestyksessä määrätään myös, että hallituksen nimittää yhtiökokous, joka koostuu omistajan eli Saarlandin edustajista. Yhtiöjärjestyksessä määrätään myös siitä, että vh Saar tekee FSG:n kanssa sopimuksen määräysvallasta (42). Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, että vh Saarin ja FSBesitzG:n/FSG:n välinen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus ja sen nojalla tehdyt siirrot johtuvat valtiosta. |
| --- | --- |

(202)

Vh Saarin FSBesitzG:lle/FSG:lle antamasta rahoituksesta on todettava, että vh Saar on kokonaan Saarlandin osavaltion omistuksessa ja siksi se on julkinen yritys. Näin ollen vh Saarin FSBesitzG:lle/FSG:lle antama rahoitus merkitsee valtion varojen menetystä. Komissio toteaa voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevasta sopimuksesta ja sen nojalla tehdyistä siirroista, että yhtiöjärjestys, jolla Saarlandin osavaltion talousministeriö perusti vh Saarin, on päivätty 7 päivälle toukokuuta 1996. Samana päivänä tehtiin myös vh Saarin ja FSBesitzG:n/FSG:n välinen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus. Saksan mukaan vh Saar toimii yhtiön ainoana osakkeenomistajana ”Saarlandin osavaltion kattavassa oikeudellisessa ja tosiasiallisessa valvonnassa”. Komissio toteaa ensinnäkin, että vh Saarin vuosikertomusten mukaan yhtiön voidaan katsoa käyttävän määräysvaltaa FSBesitzG:ssä/FSG:ssä (41). Yhtiöjärjestyksen mukaan Saarlandin hallitus nimittää vh Saarin hallintoneuvoston ja hallintoneuvoston puheenjohtaja on ilmailusta vastaavan osavaltion ministeriön edustaja. Yhtiöjärjestyksessä määrätään myös, että hallituksen nimittää yhtiökokous, joka koostuu omistajan eli Saarlandin edustajista. Yhtiöjärjestyksessä määrätään myös siitä, että vh Saar tekee FSG:n kanssa sopimuksen määräysvallasta (42). Näiden tietojen perusteella komissio katsoo, että vh Saarin ja FSBesitzG:n/FSG:n välinen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus ja sen nojalla tehdyt siirrot johtuvat valtiosta.

Taloudellinen etu

| (203) | Saksa on vahvistanut, että vh Saar käyttää kaikki sille annetut julkiset varat FSBesitzG:n/FSG:n kanssa tehdyn voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämiseen eli vh Saar siirtää kaikki varat eteenpäin FSBesitzG:lle/FSG:lle. Koska vh Saar on siksi pelkkä välittäjä, jonka kautta rahoitus siirretään valtiolta FSBesitzG:lle/FSG:lle, vh Saarin itsensä ei voida katsoa saavan taloudellista etua. |
| --- | --- |

(203)

Saksa on vahvistanut, että vh Saar käyttää kaikki sille annetut julkiset varat FSBesitzG:n/FSG:n kanssa tehdyn voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevan sopimuksen mukaisten velvoitteidensa täyttämiseen eli vh Saar siirtää kaikki varat eteenpäin FSBesitzG:lle/FSG:lle. Koska vh Saar on siksi pelkkä välittäjä, jonka kautta rahoitus siirretään valtiolta FSBesitzG:lle/FSG:lle, vh Saarin itsensä ei voida katsoa saavan taloudellista etua.

FSBesitzG/FSG: Markkintaloustoimijatesti

| (204) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ts. ilman valtion toimenpidettä (43). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (44). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta. |
| --- | --- |

(204)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu on mikä tahansa taloudellinen hyöty, jota yritys ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, ts. ilman valtion toimenpidettä (43). Ainoastaan toimenpiteen vaikutuksilla yritykseen on merkitystä, ei valtion toimenpiteen syyllä eikä tavoitteella (44). Edusta on kyse aina, kun yrityksen taloudellinen tilanne paranee valtion toimenpiteen johdosta.

| (205) | Komissio muistuttaa, että ”valtion yrityksen käyttöön suoraan tai välillisesti asettamaa pääomaa ei voida katsoa valtiontueksi, jos olosuhteet ovat tavanomaisten markkinaehtojen mukaiset” (45). Voidakseen määrittää, antaako Saarbrückenin lentoaseman julkinen rahoittaminen FSBesitzG:lle/FSG:lle etua, jota ne eivät olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa saaneet, komission on tässä tapauksessa verrattava rahoituksen antaneiden julkisten osakkeenomistajien toimintaa markkinataloustoimijan toimintaan, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (46). |
| --- | --- |

(205)

Komissio muistuttaa, että ”valtion yrityksen käyttöön suoraan tai välillisesti asettamaa pääomaa ei voida katsoa valtiontueksi, jos olosuhteet ovat tavanomaisten markkinaehtojen mukaiset” (45). Voidakseen määrittää, antaako Saarbrückenin lentoaseman julkinen rahoittaminen FSBesitzG:lle/FSG:lle etua, jota ne eivät olisi tavanomaisissa markkinaolosuhteissa saaneet, komission on tässä tapauksessa verrattava rahoituksen antaneiden julkisten osakkeenomistajien toimintaa markkinataloustoimijan toimintaan, jota ohjaavat pitkän aikavälin kannattavuusnäkymät (46).

| (206) | Tässä yhteydessä lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvilla myönteisillä vaikutuksilla ei pitäisi olla merkitystä, sillä tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloustoimijaperiaatetta sovellettaessa ratkaiseva kysymys on, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (47). |
| --- | --- |

(206)

Tässä yhteydessä lentoaseman sijaintialueen talouteen kohdistuvilla myönteisillä vaikutuksilla ei pitäisi olla merkitystä, sillä tuomioistuin on selventänyt, että markkinataloustoimijaperiaatetta sovellettaessa ratkaiseva kysymys on, olisiko ”yksityinen sijoittaja, joka perustaa toimintansa odotettavissa olevaan tuottoon jättäen kaikki yhteiskunnalliset sekä aluepoliittiset ja alakohtaiset näkökannat huomioon ottamatta, tehnyt tällaisen pääomasijoituksen samanlaisissa olosuhteissa” (47).

| (207) | Stardust Marine -tapauksessa antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, ”että sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (48). |
| --- | --- |

(207)

Stardust Marine -tapauksessa antamassaan tuomiossa yhteisöjen tuomioistuin totesi, ”että sen tutkimiseksi, vastasiko valtion toiminta markkinataloudessa järkevästi toimivan sijoittajan toimintaa, valtion toiminnan taloudellista järkevyyttä on arvioitava ottaen huomioon rahoitustukien myöntämishetkellä vallinneet olosuhteet, ja on siis syytä jättää tekemättä arviointeja, jotka perustuvat myöhemmin vallinneeseen tilanteeseen” (48).

| (208) | Lisäksi tuomioistuin on asiassa EDF todennut, että ”[s]itä vastoin kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (49). |
| --- | --- |

(208)

Lisäksi tuomioistuin on asiassa EDF todennut, että ”[s]itä vastoin kyseisen edun myöntämisen jälkeen laaditut taloudelliset arviot, kyseisen jäsenvaltion toteuttaman sijoituksen todellisen tuottavuuden toteaminen jälkikäteen tai myöhemmät perustelut tosiasiallisesti valitusta toimintatavasta eivät riitä osoittamaan sitä, että tämä jäsenvaltio olisi ennen edun myöntämistä tai samanaikaisesti sen kanssa tehnyt tällaisen päätöksen osakkeenomistajan ominaisuudessaan” (49).

| (209) | Markkinataloustoimijaperiaatetta soveltaessaan komission on tarkasteltava tapausta sen hetken tilanteessa, jolloin päätös kunkin toimenpiteen rahoittamisesta tehtiin. Komission arvion on perustuttava myös niihin tietoihin ja oletuksiin, joita paikallisviranomaisilla oli käytettävissään, kun ne tekivät päätöksen käsiteltävänä olevien toimenpiteiden rahoitusjärjestelyistä. |
| --- | --- |

(209)

Markkinataloustoimijaperiaatetta soveltaessaan komission on tarkasteltava tapausta sen hetken tilanteessa, jolloin päätös kunkin toimenpiteen rahoittamisesta tehtiin. Komission arvion on perustuttava myös niihin tietoihin ja oletuksiin, joita paikallisviranomaisilla oli käytettävissään, kun ne tekivät päätöksen käsiteltävänä olevien toimenpiteiden rahoitusjärjestelyistä.

| (210) | Komissio ottaa huomioon Saksan ilmoituksen siitä, että Saarlandin osavaltio, joka omistaa Saarbrückenin lentoaseman ja rahoittaa sitä, ei ole kiinnostunut sijoituksen tuotosta vaan pitää rahoitusta keskeisen infrastruktuurin tarjoamiseen liittyvänä. Saksan mukaan juuri tästä syystä ei ole tehty analyysiä lentoaseman mahdollisen sulkemisen kustannuksista. Komissio toteaa, että lentoasema on tuottanut vuodesta 2000 lukien yhä suurempia tappioita ja että käyttökatteen, mutta ei kuitenkaan kokonaistuloksen, odotetaan olevan positiivinen vasta vuonna 2020. Näiden näkökohtien perusteella FSBesitzG:n/FSG:n saamaa julkista rahoitusta ei voida pitää markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena. |
| --- | --- |

(210)

Komissio ottaa huomioon Saksan ilmoituksen siitä, että Saarlandin osavaltio, joka omistaa Saarbrückenin lentoaseman ja rahoittaa sitä, ei ole kiinnostunut sijoituksen tuotosta vaan pitää rahoitusta keskeisen infrastruktuurin tarjoamiseen liittyvänä. Saksan mukaan juuri tästä syystä ei ole tehty analyysiä lentoaseman mahdollisen sulkemisen kustannuksista. Komissio toteaa, että lentoasema on tuottanut vuodesta 2000 lukien yhä suurempia tappioita ja että käyttökatteen, mutta ei kuitenkaan kokonaistuloksen, odotetaan olevan positiivinen vasta vuonna 2020. Näiden näkökohtien perusteella FSBesitzG:n/FSG:n saamaa julkista rahoitusta ei voida pitää markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisena.

FSBesitzG/FSG: Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettava korvaus

| (211) | Saksan mukaan julkinen rahoitus on tässä tapauksessa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettava korvaus, josta ei koidu taloudellista etua. Unionin tuomioistuimen Altmark-tuomion (50) mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettava korvaus ei anna taloudellista etua, jos kaikki seuraavat neljä ehtoa täyttyvät:






  a) | Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (ensimmäinen Altmark-kriteeri). |
| --- | --- | --- |

(211)

Saksan mukaan julkinen rahoitus on tässä tapauksessa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettava korvaus, josta ei koidu taloudellista etua. Unionin tuomioistuimen Altmark-tuomion (50) mukaan yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvästä palvelusta maksettava korvaus ei anna taloudellista etua, jos kaikki seuraavat neljä ehtoa täyttyvät:

a)

Ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi (ensimmäinen Altmark-kriteeri).

| b) | Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

b)

Toiseksi ne parametrit, joiden perusteella korvaus lasketaan, on etukäteen vahvistettava objektiivisesti ja läpinäkyvästi (toinen Altmark-kriteeri).

| c) | Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (kolmas Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

c)

Kolmanneksi korvaus ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (kolmas Altmark-kriteeri).

| d) | Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (neljäs Altmark-kriteeri). |
| --- | --- |

d)

Neljänneksi silloin, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei tietyssä konkreettisessa tapauksessa valita sellaisessa julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa on mahdollista valita se ehdokas, joka kykenee tuottamaan kyseiset palvelut julkisyhteisön kannalta vähäisimmin kustannuksin, tarvittavan korvauksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto (neljäs Altmark-kriteeri).

| (212) | Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen määrä on määritettävä joko julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä tai tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. Saarbrückenin lentoaseman tapauksessa lentoaseman pitämisestä ei järjestetty tarjousmenettelyä, vaan se annettiin tehtäväksi valtion omistamalle FSBesitzG:lle/FSG:lle. Korvauksen määrää ei myöskään määritetty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. Rahoitusehdot olivat ja ovat sellaiset, että FSBesitzG:lle/FSG:lle aiheutuvat tappiot katetaan valtion varoista riippumatta siitä, vastaavatko tappiot kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. |
| --- | --- |

(212)

Neljännen Altmark-kriteerin mukaan korvauksen määrä on määritettävä joko julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä tai tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. Saarbrückenin lentoaseman tapauksessa lentoaseman pitämisestä ei järjestetty tarjousmenettelyä, vaan se annettiin tehtäväksi valtion omistamalle FSBesitzG:lle/FSG:lle. Korvauksen määrää ei myöskään määritetty tarkastelemalla kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut. Rahoitusehdot olivat ja ovat sellaiset, että FSBesitzG:lle/FSG:lle aiheutuvat tappiot katetaan valtion varoista riippumatta siitä, vastaavatko tappiot kustannuksia, joita hyvin johdetulle keskivertoyritykselle olisi aiheutunut.

| (213) | Neljännen Altmark-kriteerin täyttymiseen ei riitä, että Saarlandin osavaltio, jolla ainoana osakkeenomistajana on kattavat valvonta- ja ohjausvaltuudet, väittää varmistaneensa varojen tehokkaan käytön. Saksan mukaan ainoastaan tehokkaan toiminnan seurauksena aiheutuneet kustannukset kuuluivat tappioiden kattamisen piiriin. Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevassa sopimuksessa ei kuitenkaan ole tällaista rajoitusta, vaan siinä määrätään minkä tahansa mahdollisesti syntyvien tappioiden kattamisesta. |
| --- | --- |

(213)

Neljännen Altmark-kriteerin täyttymiseen ei riitä, että Saarlandin osavaltio, jolla ainoana osakkeenomistajana on kattavat valvonta- ja ohjausvaltuudet, väittää varmistaneensa varojen tehokkaan käytön. Saksan mukaan ainoastaan tehokkaan toiminnan seurauksena aiheutuneet kustannukset kuuluivat tappioiden kattamisen piiriin. Voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevassa sopimuksessa ei kuitenkaan ole tällaista rajoitusta, vaan siinä määrätään minkä tahansa mahdollisesti syntyvien tappioiden kattamisesta.

| (214) | Ei myöskään riitä, että Saarbrückenin lentoaseman kustannuksia verrataan muiden valtion omistamien muilla sektoreilla toimivien yritysten kustannuksiin, sillä niiden perusteella ei voida tehdä johtopäätöksiä lentoaseman pitäjän tehokkuudesta. Saksan mukaan vertailua muihin lentoaseman pitäjiin ei tehty, sillä katsottiin, että alueelliset lentoasemat poikkeavat kustannusten ja tulojen suhteen toisistaan niin paljon, että järkevä vertaaminen ei ole mahdollista. |
| --- | --- |

(214)

Ei myöskään riitä, että Saarbrückenin lentoaseman kustannuksia verrataan muiden valtion omistamien muilla sektoreilla toimivien yritysten kustannuksiin, sillä niiden perusteella ei voida tehdä johtopäätöksiä lentoaseman pitäjän tehokkuudesta. Saksan mukaan vertailua muihin lentoaseman pitäjiin ei tehty, sillä katsottiin, että alueelliset lentoasemat poikkeavat kustannusten ja tulojen suhteen toisistaan niin paljon, että järkevä vertaaminen ei ole mahdollista.

| (215) | Lopullisessa analyysissaan Saksa tukeutuukin pääasiassa siihen, että ei ole viitteitä siitä, että Saarbrückenin lentoaseman pitäjä olisi tehoton. Saksan mukaan komissio on aiemmin katsonut neljännen Altmark-kriteerin täyttymiseen riittävän, että tehottomuudesta ei ole viitteitä. Komissio toteaa kuitenkin, että päätös, johon Saksa viittaa, ei missään tapauksessa perustunut pelkästään siihen, että tehottomuudesta ei ollut viitteitä. Kyseisessä tapauksessa komissio viittasi moniin syihin, joiden perusteella se katsoi neljännen Altmark-kriteerin täyttyneen, ja korosti, että se otti huomioon ”asiaan liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset rajoitukset” (51). |
| --- | --- |

(215)

Lopullisessa analyysissaan Saksa tukeutuukin pääasiassa siihen, että ei ole viitteitä siitä, että Saarbrückenin lentoaseman pitäjä olisi tehoton. Saksan mukaan komissio on aiemmin katsonut neljännen Altmark-kriteerin täyttymiseen riittävän, että tehottomuudesta ei ole viitteitä. Komissio toteaa kuitenkin, että päätös, johon Saksa viittaa, ei missään tapauksessa perustunut pelkästään siihen, että tehottomuudesta ei ollut viitteitä. Kyseisessä tapauksessa komissio viittasi moniin syihin, joiden perusteella se katsoi neljännen Altmark-kriteerin täyttyneen, ja korosti, että se otti huomioon ”asiaan liittyvät tosiasialliset ja oikeudelliset rajoitukset” (51).

| (216) | Näin ollen komissio katsoo, että neljäs Atlmark-kriteeri ei tässä tapauksessa täyty. Koska kaikkien neljän Altmark-kriteerin on täytyttävä, ei ole tarpeen arvioida muiden kriteerien täyttymistä. |
| --- | --- |

(216)

Näin ollen komissio katsoo, että neljäs Atlmark-kriteeri ei tässä tapauksessa täyty. Koska kaikkien neljän Altmark-kriteerin on täytyttävä, ei ole tarpeen arvioida muiden kriteerien täyttymistä.

Valikoivuus

| (217) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että valtiontueksi voidaan määritellä toimenpiteitä, jotka suosivat ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa julkisesta rahoituksesta hyötyy ainoastaan FSBesitzG/FSG. Näin ollen rahoitus on selvästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa tukea. |
| --- | --- |

(217)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että valtiontueksi voidaan määritellä toimenpiteitä, jotka suosivat ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa julkisesta rahoituksesta hyötyy ainoastaan FSBesitzG/FSG. Näin ollen rahoitus on selvästi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valikoivaa tukea.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (218) | Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa muihin sisämarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoihin (52). Tässä tapauksessa toimenpiteestä lentoaseman pitäjälle tuleva taloudellinen etu vahvistaa sen taloudellista asemaa, sillä lentoaseman pitäjän on mahdollista aloittaa liiketoimintansa vastaamatta siihen kuuluvista investointi- ja toimintakustannuksista. |
| --- | --- |

(218)

Jos jäsenvaltion myöntämä tuki vahvistaa jonkin yrityksen asemaa muihin sisämarkkinoilla kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan kilpailijoihin (52). Tässä tapauksessa toimenpiteestä lentoaseman pitäjälle tuleva taloudellinen etu vahvistaa sen taloudellista asemaa, sillä lentoaseman pitäjän on mahdollista aloittaa liiketoimintansa vastaamatta siihen kuuluvista investointi- ja toimintakustannuksista.

| (219) | Kuten 178 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa arvioidaan, lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöíden houkuttelemisessa. |
| --- | --- |

(219)

Kuten 178 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa arvioidaan, lentoaseman pitäminen on taloudellista toimintaa. Toisaalta lentoasemat kilpailevat keskenään lentoyhtiöiden ja niiden lentoliikenteen (matkustajat ja rahti) houkuttelemisessa, ja toisaalta lentoaseman pitäjät voivat kilpailla keskenään tietyn lentoaseman saamisesta pidettäväksi. Lisäksi myös lentoasemat, joilla ei ole sama vaikutusalue ja jotka voivat sijaita jopa eri jäsenvaltioissa, voivat kilpailla keskenään erityisesti halpalentoyhtiöiden ja tilauslentoyhtiöíden houkuttelemisessa.

| (220) | Kuten vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 40 kohdassa mainitaan ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 45 kohdassa toistetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalasta ei ole mahdollista sulkea pois edes pieniä lentoasemia. |
| --- | --- |

(220)

Kuten vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 40 kohdassa mainitaan ja vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 45 kohdassa toistetaan, SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalasta ei ole mahdollista sulkea pois edes pieniä lentoasemia.

| (221) | Saarbrückenin lentoasemaa käyttää tällä hetkellä noin 4 25  000 matkustajaa vuodessa, ja aiemmin sitä on käyttänyt jopa noin 5 20  000 matkustajaa vuodessa. Saksan toimittamien ennusteiden mukaan matkustajamäärien odotetaan kasvavan vuoteen 2020 mennessä jopa [...] matkustajaan vuodessa. Kuten edellä 16 kappaleessa todettiin, Saarbrückenin lentoasema sijaitsee Zweibrückenin lentoaseman välittömässä läheisyydessä (39 kilometriä) ja kahden tunnin ajomatkan päässä kuudesta muusta lentoasemasta. Saksan toimittamien tietojen mukaan noin [alle 14 %] Saarbrückenin lentoasemaa käyttävistä matkustajista tulee muista jäsenvaltioista. Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että FSBesitzG:n/FSG:n saama rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja sillä on vähintäänkin potentiaalinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(221)

Saarbrückenin lentoasemaa käyttää tällä hetkellä noin 4 25  000 matkustajaa vuodessa, ja aiemmin sitä on käyttänyt jopa noin 5 20  000 matkustajaa vuodessa. Saksan toimittamien ennusteiden mukaan matkustajamäärien odotetaan kasvavan vuoteen 2020 mennessä jopa [...] matkustajaan vuodessa. Kuten edellä 16 kappaleessa todettiin, Saarbrückenin lentoasema sijaitsee Zweibrückenin lentoaseman välittömässä läheisyydessä (39 kilometriä) ja kahden tunnin ajomatkan päässä kuudesta muusta lentoasemasta. Saksan toimittamien tietojen mukaan noin [alle 14 %] Saarbrückenin lentoasemaa käyttävistä matkustajista tulee muista jäsenvaltioista. Näiden seikkojen perusteella komissio katsoo, että FSBesitzG:n/FSG:n saama rahoitus vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja sillä on vähintäänkin potentiaalinen vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (222) | Näiden näkökohtien lisäksi komissio katsoo myös, että Saarbrückenin lentoasema on tai on ainakin ollut suorassa kilpailutilanteessa Zweibrückenin lentoaseman kanssa. Ensinnäkin on huomattava, että TUIFly, joka oli aiemmin Saarbrückenin lentoaseman suurin asiakas, siirtyi Zweibrückeniin vuonna 2007. On huomattava myös, että huomattavan pitkän ajan (noin neljä vuotta) lentoja Berliinin oli tarjolla sekä Zweibrückenistä (Germanwings) että Saarbrückenistä (Air Berlin ja Luxair) samaan aikaan. Tämä on osoitus kilpailusta sekä lentoasemien että lentoyhtiöiden välillä (53). |
| --- | --- |

(222)

Näiden näkökohtien lisäksi komissio katsoo myös, että Saarbrückenin lentoasema on tai on ainakin ollut suorassa kilpailutilanteessa Zweibrückenin lentoaseman kanssa. Ensinnäkin on huomattava, että TUIFly, joka oli aiemmin Saarbrückenin lentoaseman suurin asiakas, siirtyi Zweibrückeniin vuonna 2007. On huomattava myös, että huomattavan pitkän ajan (noin neljä vuotta) lentoja Berliinin oli tarjolla sekä Zweibrückenistä (Germanwings) että Saarbrückenistä (Air Berlin ja Luxair) samaan aikaan. Tämä on osoitus kilpailusta sekä lentoasemien että lentoyhtiöiden välillä (53).

| (223) | Näiden Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoasemien välisestä kilpailusta kertovien indikaattoreiden lisäksi on näyttöä myös siitä, että Rheinland-Pfalzin osavaltion virkamiehet ovat selvästi havainneet kilpailun olemassaolon, siitä huolimatta, että Saksan virallisen ilmoituksen mukaan nämä kaksi lentoasemaa eivät ole katsoneet kilpailevansa suoraan toistensa kanssa. Kahdessa Rheinland-Pfalzin hallituksen vuonna 2003 laatimassa sisäisessä muistiossa niiden laatijat puolustivat kantaa, jonka mukaan yhteistyö Zweibrückenin ja Saarbrückenin lentoaseman välillä ei ollut tuolloin mahdollista/suositeltavaa. Toisessa muistiossa selitettiin, että ainakin niin kauan kuin Fraport AG toimisi Saarbrückenin lentoasemalla (54) näiden kahden lentoasemien välillä vallitsee kilpailutilanne (55). Muistioissa todetaan, että ”Rheinland-Pfalzin näkökulmasta voidaan odottaa, että Zweibrückenin lentoasema on tässä kilpailutilanteessa pitkään” (56). Nämä toteamukset viittaavat siihen, että ainakin vuonna 2003 näiden kahden lentoaseman katsottiin kilpailevan keskenään. |
| --- | --- |

(223)

Näiden Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoasemien välisestä kilpailusta kertovien indikaattoreiden lisäksi on näyttöä myös siitä, että Rheinland-Pfalzin osavaltion virkamiehet ovat selvästi havainneet kilpailun olemassaolon, siitä huolimatta, että Saksan virallisen ilmoituksen mukaan nämä kaksi lentoasemaa eivät ole katsoneet kilpailevansa suoraan toistensa kanssa. Kahdessa Rheinland-Pfalzin hallituksen vuonna 2003 laatimassa sisäisessä muistiossa niiden laatijat puolustivat kantaa, jonka mukaan yhteistyö Zweibrückenin ja Saarbrückenin lentoaseman välillä ei ollut tuolloin mahdollista/suositeltavaa. Toisessa muistiossa selitettiin, että ainakin niin kauan kuin Fraport AG toimisi Saarbrückenin lentoasemalla (54) näiden kahden lentoasemien välillä vallitsee kilpailutilanne (55). Muistioissa todetaan, että ”Rheinland-Pfalzin näkökulmasta voidaan odottaa, että Zweibrückenin lentoasema on tässä kilpailutilanteessa pitkään” (56). Nämä toteamukset viittaavat siihen, että ainakin vuonna 2003 näiden kahden lentoaseman katsottiin kilpailevan keskenään.

| (224) | Saksa katsoo, että vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan pienten alueellisten lentoasemien rahoittamistoimenpiteisiin ”ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla”. Lisäksi Saksan mukaan kilpailua muiden lentoasemien kanssa rajoittavat muun muassa lentoaseman liiketoimintamalli, koko ja etäisyys. Mahdollinen kilpailun vääristyminen tai vaikutus kauppaan olisi sen mielestä joka tapauksessa minimaalinen. |
| --- | --- |

(224)

Saksa katsoo, että vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan pienten alueellisten lentoasemien rahoittamistoimenpiteisiin ”ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla”. Lisäksi Saksan mukaan kilpailua muiden lentoasemien kanssa rajoittavat muun muassa lentoaseman liiketoimintamalli, koko ja etäisyys. Mahdollinen kilpailun vääristyminen tai vaikutus kauppaan olisi sen mielestä joka tapauksessa minimaalinen.

| (225) | Komissio kuitenkin katsoo 221–223 kappaleessa kuvattujen indikaattoreiden osoittavan, että tuen on ainakin mahdollista vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. Komissio korostaa, että valtiontuen määritelmä ei edellytä, että kilpailun vääristyminen tai vaikutus kauppaan olisi merkittävä tai oleellinen, joskin se katsoo, että Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoasemien läheisyyden ja niiden edellä selostetun suoran kilpailutilanteen vuoksi tilanne oli tällainen. |
| --- | --- |

(225)

Komissio kuitenkin katsoo 221–223 kappaleessa kuvattujen indikaattoreiden osoittavan, että tuen on ainakin mahdollista vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. Komissio korostaa, että valtiontuen määritelmä ei edellytä, että kilpailun vääristyminen tai vaikutus kauppaan olisi merkittävä tai oleellinen, joskin se katsoo, että Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoasemien läheisyyden ja niiden edellä selostetun suoran kilpailutilanteen vuoksi tilanne oli tällainen.

| (226) | Saarbrückenin lentoasemalta on suoria lentoja muun muassa Mallorcalle, Ankaraan ja muihin lomakohteisiin. Saarbrückenin kiitotie on riittävän pitkä (2  000 m), jotta lentoyhtiöt voivat lentää keskipitkän matkan päässä oleviin ulkomaisiin kohteisiin. |
| --- | --- |

(226)

Saarbrückenin lentoasemalta on suoria lentoja muun muassa Mallorcalle, Ankaraan ja muihin lomakohteisiin. Saarbrückenin kiitotie on riittävän pitkä (2  000 m), jotta lentoyhtiöt voivat lentää keskipitkän matkan päässä oleviin ulkomaisiin kohteisiin.

| (227) | FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn julkisen rahoituksen on tätä taustaa vasten katsottava voivan vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan. |
| --- | --- |

(227)

FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn julkisen rahoituksen on tätä taustaa vasten katsottava voivan vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan.

5.1.2   VOIMASSA OLEVA TUKI JA UUSI TUKI

| (228) | Komissio muistuttaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (57) 1 artiklan b kohdan v alakohdan mukaan tukitoimenpiteet ovat voimassa olevia tukia, jos voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä. Saksan mukaan FSBesitzG:n/FSG:n ja vh Saarin välinen, vuotuisten tappioiden kattamiseksi tehty voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jonka katsottiin olevan valtiontukea, tehtiin aikana, jolloin lentoasemien julkista rahoittamista ei vielä pidetty valtiontukena, eikä sopimusta ole sittemmin muutettu. |
| --- | --- |

(228)

Komissio muistuttaa, että neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (57) 1 artiklan b kohdan v alakohdan mukaan tukitoimenpiteet ovat voimassa olevia tukia, jos voidaan osoittaa, että ne käyttöönottohetkellä eivät vielä olleet tukia, mutta ovat muuttuneet myöhemmin sellaisiksi yhteismarkkinoiden kehityksen johdosta ilman, että jäsenvaltio olisi muuttanut niitä. Saksan mukaan FSBesitzG:n/FSG:n ja vh Saarin välinen, vuotuisten tappioiden kattamiseksi tehty voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jonka katsottiin olevan valtiontukea, tehtiin aikana, jolloin lentoasemien julkista rahoittamista ei vielä pidetty valtiontukena, eikä sopimusta ole sittemmin muutettu.

| (229) | Komissio katsoo, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman toiminta olisi ilman muuta katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Kuten 180 kappaleessa todettiin, asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) alkaen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin. |
| --- | --- |

(229)

Komissio katsoo, että lentoasema-alan markkinavoimien asteittaisen kehityksen vuoksi ei ole mahdollista määrittää tarkkaa päivämäärää, josta alkaen lentoaseman toiminta olisi ilman muuta katsottava taloudelliseksi toiminnaksi. Kuten 180 kappaleessa todettiin, asiassa Aéroports de Paris annetun tuomion päivämäärästä (12 päivästä joulukuuta 2000) alkaen lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen ja sen toiminnan harjoittaminen on katsottava tehtäväksi, joka kuuluu valtiontukien valvonnan piiriin.

| (230) | Sitä vastoin viranomaiset saattoivat ennen Aéroports de Paris -tuomiota vallinneen epävarmuuden vuoksi katsoa perustellusti, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus ei ollut valtiontukea. Tästä seuraa, että komissio ei voi nyt kyseenalaistaa valtiontukisääntöjen perusteella rahoitustoimia, jotka on myönnetty ennen asiassa Aéroports de Paris annettua tuomiota. |
| --- | --- |

(230)

Sitä vastoin viranomaiset saattoivat ennen Aéroports de Paris -tuomiota vallinneen epävarmuuden vuoksi katsoa perustellusti, että lentoasemainfrastruktuurin rahoitus ei ollut valtiontukea. Tästä seuraa, että komissio ei voi nyt kyseenalaistaa valtiontukisääntöjen perusteella rahoitustoimia, jotka on myönnetty ennen asiassa Aéroports de Paris annettua tuomiota.

| (231) | Näin ollen ennen Aéroports de Paris -tuomiota lentoaseman pitäjille myönnetyt valtiontukitoimenpiteet eivät olleet toteuttamisajankohtanaan valtiontukea, ja niistä tuli voimassa olevaa tukea 12 päivänä joulukuuta 2000. |
| --- | --- |

(231)

Näin ollen ennen Aéroports de Paris -tuomiota lentoaseman pitäjille myönnetyt valtiontukitoimenpiteet eivät olleet toteuttamisajankohtanaan valtiontukea, ja niistä tuli voimassa olevaa tukea 12 päivänä joulukuuta 2000.

| (232) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa FSBesitzG:n/FSG:n ja vh Saarin välinen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus (jonka nojalla toteutettiin yksittäisiä pääomasijoituksia) tehtiin vuonna 1996, eikä sitä ole Saksan mukaan sen jälkeen muutettu. Siksi voidaan katsoa, että sopimuksen mukainen vuotuinen julkinen rahoitus oli vuodesta 2000 lukien voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(232)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa FSBesitzG:n/FSG:n ja vh Saarin välinen voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus (jonka nojalla toteutettiin yksittäisiä pääomasijoituksia) tehtiin vuonna 1996, eikä sitä ole Saksan mukaan sen jälkeen muutettu. Siksi voidaan katsoa, että sopimuksen mukainen vuotuinen julkinen rahoitus oli vuodesta 2000 lukien voimassa olevaa tukea.

| (233) | Komissio katsoo kuitenkin, että voimassa olevasta tuesta tuli 1 päivänä kesäkuuta 2007 uutta tukea. Komissio ehdotti vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 83 kohdassa nykyisen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaisesti aiheellisina toimenpiteinä, että jäsenvaltiot muuttavat kyseisissä suuntaviivoissa tarkoitettuja valtiontukia koskevia järjestelmiään siten, että ne ovat suuntaviivojen mukaisia viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007. Jäsenvaltioita pyydettiin vahvistamaan ehdotuksen hyväksyminen kirjallisesti. Jos jäsenvaltio ei toimi sitoumuksensa mukaisesti, voimassa olevasta tuesta tulee aiheellisissa toimenpiteissä asetetun päivän jälkeen laitonta tukea, joka voidaan periä takaisin. |
| --- | --- |

(233)

Komissio katsoo kuitenkin, että voimassa olevasta tuesta tuli 1 päivänä kesäkuuta 2007 uutta tukea. Komissio ehdotti vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 83 kohdassa nykyisen SEUT-sopimuksen 108 artiklan 1 kohdan mukaisesti aiheellisina toimenpiteinä, että jäsenvaltiot muuttavat kyseisissä suuntaviivoissa tarkoitettuja valtiontukia koskevia järjestelmiään siten, että ne ovat suuntaviivojen mukaisia viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007. Jäsenvaltioita pyydettiin vahvistamaan ehdotuksen hyväksyminen kirjallisesti. Jos jäsenvaltio ei toimi sitoumuksensa mukaisesti, voimassa olevasta tuesta tulee aiheellisissa toimenpiteissä asetetun päivän jälkeen laitonta tukea, joka voidaan periä takaisin.

| (234) | Saksa hyväksyi aiheelliset toimenpiteet 30 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Koska voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla sopimuksella luotiin tukijärjestely, joka tarjosi pohjan toistuville tukimaksuille, Saksan oli varmistettava, että tukijärjestely oli vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukainen viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007, jolloin FSBesitzG:n/FSG:n saama julkinen rahoitus ei ollut enää voimassa olevaa tukea. |
| --- | --- |

(234)

Saksa hyväksyi aiheelliset toimenpiteet 30 päivänä toukokuuta 2006 päivätyllä kirjeellä. Koska voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevalla sopimuksella luotiin tukijärjestely, joka tarjosi pohjan toistuville tukimaksuille, Saksan oli varmistettava, että tukijärjestely oli vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukainen viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2007, jolloin FSBesitzG:n/FSG:n saama julkinen rahoitus ei ollut enää voimassa olevaa tukea.

5.1.3   PÄÄTELMÄT

| (235) | Komissio katsoo 176–225 kappaleessa esitetyn perusteella, että FSBesitzG:lle/FSG:lle vuotuisten tappioiden kattamiseen vuodesta 2000 vuoteen 2012 myönnetty julkinen rahoitus (ks. tarkemmin taulukot 3 ja 4) on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea siltä osin kuin se liittyi yleisen edun piiriin kuulumattomaan toimintaan. Siksi se oli 1 päivästä kesäkuuta 2007 uutta tukea. |
| --- | --- |

(235)

Komissio katsoo 176–225 kappaleessa esitetyn perusteella, että FSBesitzG:lle/FSG:lle vuotuisten tappioiden kattamiseen vuodesta 2000 vuoteen 2012 myönnetty julkinen rahoitus (ks. tarkemmin taulukot 3 ja 4) on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea siltä osin kuin se liittyi yleisen edun piiriin kuulumattomaan toimintaan. Siksi se oli 1 päivästä kesäkuuta 2007 uutta tukea.

| (236) | Lisäksi komissio katsoo, että pääomasijoitukset vh Saariin eivät ole erityisesti 203 kappaleessa esitetyt argumentit huomioon ottaen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä vh Saar välitti kaikki saamansa julkiset varat eteenpäin eikä siksi itse saanut taloudellista etua. |
| --- | --- |

(236)

Lisäksi komissio katsoo, että pääomasijoitukset vh Saariin eivät ole erityisesti 203 kappaleessa esitetyt argumentit huomioon ottaen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, sillä vh Saar välitti kaikki saamansa julkiset varat eteenpäin eikä siksi itse saanut taloudellista etua.

5.1.4   TUEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (237) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin lopullinen päätös on annettu. |
| --- | --- |

(237)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta eivätkä ne saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä, ennen kuin lopullinen päätös on annettu.

| (238) | Koska rahoitus on jo annettu FSBesitzG:n/FSG:n käyttöön, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista kieltoa (58). |
| --- | --- |

(238)

Koska rahoitus on jo annettu FSBesitzG:n/FSG:n käyttöön, komissio katsoo, että Saksa ei ole noudattanut SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaista kieltoa (58).

5.1.5   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

5.1.5.1   
  Vuosien 2014 ja 2005 ilmailusuuntaviivojen soveltaminen

| (239) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa asetettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Käsiteltävänä olevaa tukea voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Sen mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. |
| --- | --- |

(239)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdassa määrätään tietyistä poikkeuksista 107 artiklan 1 kohdassa asetettuun yleiseen sääntöön, jonka mukaan valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille. Käsiteltävänä olevaa tukea voidaan arvioida ainoastaan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Sen mukaan sisämarkkinoille soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”.

| (240) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan näiltä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(240)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa annetaan näiltä osin puitteet sen arvioimiseksi, voidaanko lentoasemille myönnettyä tukea pitää sisämarkkinoille soveltuvana SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (241) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta (59) sovelletaan lentoasemille myönnetyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Komissio teki jo 238 kappaleessa päätelmän, että vh Saarin toteuttama vuotuisten tappioiden kattaminen on sääntöjenvastaista valtiontukea, joka on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjä periaatteita (60). |
| --- | --- |

(241)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan komissio katsoo, että valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä annettua komission ilmoitusta (59) sovelletaan lentoasemille myönnetyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen. Jos sääntöjenvastainen investointituki on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014, komissio soveltaa sääntöjenvastaiseen investointitukeen sen myöntämisajankohtana voimassa olleita sääntöjä. Komissio teki jo 238 kappaleessa päätelmän, että vh Saarin toteuttama vuotuisten tappioiden kattaminen on sääntöjenvastaista valtiontukea, joka on myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014. Näin ollen komissio soveltaa lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyyn sääntöjenvastaiseen investointitukeen vuoden 2005 ilmailusuuntaviivoissa esitettyjä periaatteita (60).

| (242) | Komissio katsoo vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa käsiteltävänä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (61). |
| --- | --- |

(242)

Komissio katsoo vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaisesti, että sen ilmoitusta valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä ei pitäisi soveltaa käsiteltävänä oleviin asioihin, jotka koskevat lentoasemille ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 myönnettyä sääntöjenvastaista toimintatukea. Sen sijaan komissio soveltaa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen periaatteita kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea (vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki), vaikka tuki olisi myönnetty ennen 4 päivää huhtikuuta 2014 ja ennen siirtymäkauden alkua (61).

5.1.5.2   
  Investointituen ja toimintatuen erottaminen toisistaan

| (243) | Komission on määritettävä 241 ja 242 kappaleessa mainittujen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen säännökset huomioon ottaen, onko tarkasteltavana oleva toimenpide sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea. |
| --- | --- |

(243)

Komission on määritettävä 241 ja 242 kappaleessa mainittujen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen säännökset huomioon ottaen, onko tarkasteltavana oleva toimenpide sääntöjenvastaista investointi- vai toimintatukea.

| (244) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 18 alakohdan mukaan investointituki on ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Lisäksi investointituki voi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan mukaan olla joko ennakkomaksu (eli kattaa ennakolta investointikustannuksia) tai säännöllisesti erissä maksettavaa tukea (kattamaan pääomakustannuksia vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten osalta). |
| --- | --- |

(244)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 18 alakohdan mukaan investointituki on ”tukea kiinteän käyttöpääoman rahoittamiseen, erityisesti kattamaan pääomakustannusten rahoitusvaje”. Lisäksi investointituki voi vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan mukaan olla joko ennakkomaksu (eli kattaa ennakolta investointikustannuksia) tai säännöllisesti erissä maksettavaa tukea (kattamaan pääomakustannuksia vuotuisten poistojen ja rahoituskustannusten osalta).

| (245) | Toimintatuki taas liittyy lentoaseman toimintakustannusten kattamiseen kokonaan tai osittain. Määritelmän mukaan toimintakustannukset ovat ”lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (62). |
| --- | --- |

(245)

Toimintatuki taas liittyy lentoaseman toimintakustannusten kattamiseen kokonaan tai osittain. Määritelmän mukaan toimintakustannukset ovat ”lentoasemapalvelujen tarjoamisesta aiheutuvia kustannuksia, mukaan lukien sellaiset kustannusryhmät kuin henkilöstökustannukset, ostetut palvelut, viestintä, jätehuolto, energia, kunnossapito, vuokrat ja hallinto, mutta pois lukien pääomakustannukset, lentoaseman lentoyhtiöille tarjoama markkinointituki tai muut kannustimet, ja kustannukset, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin” (62).

| (246) | Näiden määritelmien perusteella voidaan katsoa, että se osa vuotuisista pääomanlisäyksistä, joilla katettiin FSBesitzG:n/FSG:n vuotuiset liiketoimintatappiot (63), lukuun ottamatta 186–197 kappaleessa esitetyn mukaisesti yleisen edun piiriin kuuluvia käyttökatteeseen sisältyviä kustannuksia, on FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnettyä toimintatukea. |
| --- | --- |

(246)

Näiden määritelmien perusteella voidaan katsoa, että se osa vuotuisista pääomanlisäyksistä, joilla katettiin FSBesitzG:n/FSG:n vuotuiset liiketoimintatappiot (63), lukuun ottamatta 186–197 kappaleessa esitetyn mukaisesti yleisen edun piiriin kuuluvia käyttökatteeseen sisältyviä kustannuksia, on FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnettyä toimintatukea.

| (247) | Komissio katsoo, että FSBesitzG/FSG on saanut yhteensä noin [...] tappioidensa kattamiseen vuosina 2000–2012. Tänä aikana FSBesitzG:n (FSBG:n) / FSG:n kumulatiivinen käyttökate oli noin –[...]. Tästä summasta on vähennettävä yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset (64). Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että FSBesitzG:lle/FSG:lle on myönnetty voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa sopimusta soveltamalla vuosina 2000–2012 toimintatukea enintään noin [...] |
| --- | --- |

(247)

Komissio katsoo, että FSBesitzG/FSG on saanut yhteensä noin [...] tappioidensa kattamiseen vuosina 2000–2012. Tänä aikana FSBesitzG:n (FSBG:n) / FSG:n kumulatiivinen käyttökate oli noin –[...]. Tästä summasta on vähennettävä yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset (64). Tätä taustaa vasten komissio katsoo, että FSBesitzG:lle/FSG:lle on myönnetty voittojen ja tappioiden siirtämistä koskevaa sopimusta soveltamalla vuosina 2000–2012 toimintatukea enintään noin [...]

| (248) | Se osa vuotuisista pääomasijoituksista, joilla katettiin FSBesitzG:n/FSG:n vuotuiset käyttökatteeseen sisältymättömät liiketoimintatappiot (ts. omaisuuseristä vuosittain tehtävät poistot, rahoituskustannukset ym.), joista on vähennetty 186–197 kappaleessa esitetyn mukaisesti yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset, on FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnettyä investointitukea. |
| --- | --- |

(248)

Se osa vuotuisista pääomasijoituksista, joilla katettiin FSBesitzG:n/FSG:n vuotuiset käyttökatteeseen sisältymättömät liiketoimintatappiot (ts. omaisuuseristä vuosittain tehtävät poistot, rahoituskustannukset ym.), joista on vähennetty 186–197 kappaleessa esitetyn mukaisesti yleisen edun piiriin kuuluvat kustannukset, on FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnettyä investointitukea.

| (249) | Investointituen määrän voidaan 247–248 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella päätellä olevan enintään noin [...] (65). |
| --- | --- |

(249)

Investointituen määrän voidaan 247–248 kappaleessa esitettyjen näkökohtien perusteella päätellä olevan enintään noin [...] (65).

5.1.5.3   
  Investointituki

| (250) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä, täyttyvätkö kaikki a–e alakohdassa esitetyt ehdot.






  a) | vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.), |
| --- | --- | --- |

(250)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaan komission on selvitettävä, täyttyvätkö kaikki a–e alakohdassa esitetyt ehdot.

a)

vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.),

| b) | onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta, |
| --- | --- |

b)

onko infrastruktuuri tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistetun tavoitteen kannalta,

| c) | ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön, |
| --- | --- |

c)

ovatko infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset tyydyttävät keskipitkällä aikavälillä, erityisesti kun niitä verrataan jo olemassa olevien infrastruktuurien käyttöön,

| d) | onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön ja |
| --- | --- |

d)

onko kaikilla mahdollisilla käyttäjillä tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön ja

| e) | vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa. |
| --- | --- |

e)

vaikuttaako tuki kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa.

| (251) | Lisäksi lentoasemille myönnettävällä valtiontuella, kuten muillakin valtiontuilla, on oltava kannustava vaikutus, sen on oltava välttämätöntä ja oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseen, jotta se soveltuisi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(251)

Lisäksi lentoasemille myönnettävällä valtiontuella, kuten muillakin valtiontuilla, on oltava kannustava vaikutus, sen on oltava välttämätöntä ja oikeassa suhteessa oikeutettuun tavoitteeseen, jotta se soveltuisi sisämarkkinoille.

Vastaako infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta (aluekehitys, liikenneyhteyksien parantaminen jne.)

| (252) | Arvioitavana olevilla investointitukitoimenpiteillä oli tarkoitus rahoittaa uuden terminaalin (kapasiteetti 7 00  000 matkustajaa) rakentaminen, koska vanha terminaali (kapasiteetti 3 90  000 matkustajaa) oli ollut ruuhkainen jo muutaman vuoden ennen rakennustyön alkamista. Lisäksi investointituella rahoitettiin joitakin toimenpiteitä, jotka auttoivat lentoasemaa mukautumaan nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin, jotta lentoasema pysyisi täysin toimintakelpoisena. |
| --- | --- |

(252)

Arvioitavana olevilla investointitukitoimenpiteillä oli tarkoitus rahoittaa uuden terminaalin (kapasiteetti 7 00  000 matkustajaa) rakentaminen, koska vanha terminaali (kapasiteetti 3 90  000 matkustajaa) oli ollut ruuhkainen jo muutaman vuoden ennen rakennustyön alkamista. Lisäksi investointituella rahoitettiin joitakin toimenpiteitä, jotka auttoivat lentoasemaa mukautumaan nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin, jotta lentoasema pysyisi täysin toimintakelpoisena.

| (253) | Saksan mukaan Saarbrückenin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisen päätarkoituksena oli parantaa alueen saavutettavuutta lentoteitse vähentämällä lentoaseman ruuhkaisuutta ja piristää näin alueen kehitystä. |
| --- | --- |

(253)

Saksan mukaan Saarbrückenin lentoaseman infrastruktuurin rahoittamisen päätarkoituksena oli parantaa alueen saavutettavuutta lentoteitse vähentämällä lentoaseman ruuhkaisuutta ja piristää näin alueen kehitystä.

| (254) | Saarbrückenin lentoasemalla on ratkaiseva merkitys alueen kehittymisessä, kun otetaan huomioon käynnissä oleva rakennemuutos ja siirtyminen kaivos- ja terästeollisuudesta teknologiaan ja palveluihin, joiden kannalta hyvät yhteydet Saksan tärkeimpiin liike-elämän keskuksiin ovat välttämättömät. Saarbrückenin lentoasema tarjoaa alueen tarvitsemia yhteyksiä erityisesti alueen kehittyvät tutkimuslaitokset ja korkeakoulut huomioon ottaen. Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintaprofiili vastaa alueen tarpeisiin tarjoamalla kehittynyttä ja miellyttävää infrastruktuuria reittilennoilla Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin (Berliini, Hampuri ja aiemmin myös München). |
| --- | --- |

(254)

Saarbrückenin lentoasemalla on ratkaiseva merkitys alueen kehittymisessä, kun otetaan huomioon käynnissä oleva rakennemuutos ja siirtyminen kaivos- ja terästeollisuudesta teknologiaan ja palveluihin, joiden kannalta hyvät yhteydet Saksan tärkeimpiin liike-elämän keskuksiin ovat välttämättömät. Saarbrückenin lentoasema tarjoaa alueen tarvitsemia yhteyksiä erityisesti alueen kehittyvät tutkimuslaitokset ja korkeakoulut huomioon ottaen. Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintaprofiili vastaa alueen tarpeisiin tarjoamalla kehittynyttä ja miellyttävää infrastruktuuria reittilennoilla Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin (Berliini, Hampuri ja aiemmin myös München).

| (255) | Komissio toteaa, että Saarbrückenin ja Zweibrückenin läheisyyden vuoksi mahdollinen lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyys voisi estää toteamasta, että infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö Saarbrückenissä vastaa jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta. Komissio kuitenkin toteaa, että vuoteen 2006 asti Zweibrücken ei tarjonnut kaupallisia lentoasemapalveluita (66), joten Saarbrücken oli alueella ainoa lentoyhteyksiä tarjoava lentoasema. Vuoden 2006 jälkeen, kun Zweibrückenin lentoasema tuli kaupallisille lentoliikennemarkkinoille, se käytännössä tarjosi Saarbrückenin kanssa päällekkäistä infrastruktuuria (67). Ei voida kuitenkaan päätellä, että käynnissä ollut julkinen rahoitus jo olemassa olleelle Saarbrückenin lentoasemalle olisi Zweibrückenin lentoaseman markkinoilletulon vuoksi muuttunut päällekkäisen infrastruktuurin rahoittamiseksi. |
| --- | --- |

(255)

Komissio toteaa, että Saarbrückenin ja Zweibrückenin läheisyyden vuoksi mahdollinen lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyys voisi estää toteamasta, että infrastruktuurin rakentaminen ja käyttö Saarbrückenissä vastaa jotakin selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta. Komissio kuitenkin toteaa, että vuoteen 2006 asti Zweibrücken ei tarjonnut kaupallisia lentoasemapalveluita (66), joten Saarbrücken oli alueella ainoa lentoyhteyksiä tarjoava lentoasema. Vuoden 2006 jälkeen, kun Zweibrückenin lentoasema tuli kaupallisille lentoliikennemarkkinoille, se käytännössä tarjosi Saarbrückenin kanssa päällekkäistä infrastruktuuria (67). Ei voida kuitenkaan päätellä, että käynnissä ollut julkinen rahoitus jo olemassa olleelle Saarbrückenin lentoasemalle olisi Zweibrückenin lentoaseman markkinoilletulon vuoksi muuttunut päällekkäisen infrastruktuurin rahoittamiseksi.

| (256) | Siksi komissio päättelee, että Saarbrückenin lentoaseman rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta. |
| --- | --- |

(256)

Siksi komissio päättelee, että Saarbrückenin lentoaseman rakentaminen ja käyttö vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta.

Infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen tavoitteeseen nähden

| (257) | Saarbrückenin lentoasemalle annettavan investointituen on oltava tarpeen ja oikeasuhteista tavoitteeseen nähden. Tässä yhteydessä tärkeä näkökohta on, että investoinnilla ei luoda päällekkäistä infrastruktuuria jo olemassa olevalle kannattamattomalle infrastruktuurille. |
| --- | --- |

(257)

Saarbrückenin lentoasemalle annettavan investointituen on oltava tarpeen ja oikeasuhteista tavoitteeseen nähden. Tässä yhteydessä tärkeä näkökohta on, että investoinnilla ei luoda päällekkäistä infrastruktuuria jo olemassa olevalle kannattamattomalle infrastruktuurille.

| (258) | Ensinnäkin komissio toteaa, että uusi terminaali, jolla lentoaseman kapasiteetti nostettiin vuositasolla 3 90  000 matkustajasta 7 00  000 matkustajaan, rakennettiin vuonna 2000. Vanhan terminaalin kapasiteetti ylittyi vuositasolla ensimmäisen kerran vuonna 1996, ja matkustajamäärä kasvoi edelleen vuoteen 2000, jolloin se oli 4 84  566 matkustajaa. Vuosien 1996 ja 2000 välillä vanha terminaali oli usein ruuhkainen, erityisesti kesäaikaan. Tämän vuoksi odotusajat olivat pitkiä, matkustajatilat ruuhkaisia tai matkustajat joutuivat odottamaan terminaalin ulkopuolella. Vanha terminaali ei myöskään enää ollut turvallisuusvaatimusten mukainen. Uudessa terminaalissa on uusi turvajärjestelmä. Vuosina 2009–2010 toteutettiin turvatoimenpiteitä kiitorata- ja turva-alueella. Muun muassa kiitotien valojen sijaintia muutettiin, jotta lentäjät näkevät signaalit paremmin, kiitotielle asennettiin varoitusvalot ja kiitotien kaarteen päällysrakennetta muutettiin uudenaikaisten ilma-alusten tarpeita vastaavaksi. Lopuksi kunnostettiin myös kiitotie lentoasemaa käyttävien ilma-alusten vahingoittumisen välttämiseksi. Siksi komissio katsoo, että infrastruktuuri-investoinnit olivat tarpeen kasvavien matkustajamäärien ja nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettujen vaatimusten vuoksi. Lentoasema pystyi tarjoamaan alueelle sen tarvitsemia yhteyksiä ja palvelemaan sen kehitystä ainoastaan rakennetun infrastruktuurin avulla. |
| --- | --- |

(258)

Ensinnäkin komissio toteaa, että uusi terminaali, jolla lentoaseman kapasiteetti nostettiin vuositasolla 3 90  000 matkustajasta 7 00  000 matkustajaan, rakennettiin vuonna 2000. Vanhan terminaalin kapasiteetti ylittyi vuositasolla ensimmäisen kerran vuonna 1996, ja matkustajamäärä kasvoi edelleen vuoteen 2000, jolloin se oli 4 84  566 matkustajaa. Vuosien 1996 ja 2000 välillä vanha terminaali oli usein ruuhkainen, erityisesti kesäaikaan. Tämän vuoksi odotusajat olivat pitkiä, matkustajatilat ruuhkaisia tai matkustajat joutuivat odottamaan terminaalin ulkopuolella. Vanha terminaali ei myöskään enää ollut turvallisuusvaatimusten mukainen. Uudessa terminaalissa on uusi turvajärjestelmä. Vuosina 2009–2010 toteutettiin turvatoimenpiteitä kiitorata- ja turva-alueella. Muun muassa kiitotien valojen sijaintia muutettiin, jotta lentäjät näkevät signaalit paremmin, kiitotielle asennettiin varoitusvalot ja kiitotien kaarteen päällysrakennetta muutettiin uudenaikaisten ilma-alusten tarpeita vastaavaksi. Lopuksi kunnostettiin myös kiitotie lentoasemaa käyttävien ilma-alusten vahingoittumisen välttämiseksi. Siksi komissio katsoo, että infrastruktuuri-investoinnit olivat tarpeen kasvavien matkustajamäärien ja nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettujen vaatimusten vuoksi. Lentoasema pystyi tarjoamaan alueelle sen tarvitsemia yhteyksiä ja palvelemaan sen kehitystä ainoastaan rakennetun infrastruktuurin avulla.

| (259) | Uusi investointi ei merkinnyt päällekkäisyyttä olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin kanssa, sillä kolme lähintä lentoasemaa, jotka ovat Luxemburg (121 km Saarbrückenistä), Metz-Nancy-Lorraine (96 km Saarbrückenistä) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenistä), eivät sijaitse samalla vaikutusalueella. Myös niiden liiketoimintamallit poikkeavat merkittävästi Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintamallista. Saarbrücken tarjoaa lähinnä reittilentoja Saarbrückenistä Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin (Berliini, Hampuri ja aiemmin myös München) ja joihinkin lomakohteisiin. Luxemburg tarjoaa lähinnä reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin, Metz-Nancy-Lorraine on keskittynyt Ranskan kaupunkeihin ja Pohjois-Afrikan kohteisiin suuntautuviin reittilentoihin ja Frankfurt Hahnin liiketoimintamalli perustuu lomalentoja tarjoaviin halpalentoyhtiöihin, joista yksikään ei tarjoa lentorahtiliikennettä eikä lentoja Saksan kaupunkeihin. |
| --- | --- |

(259)

Uusi investointi ei merkinnyt päällekkäisyyttä olemassa olevan kannattamattoman infrastruktuurin kanssa, sillä kolme lähintä lentoasemaa, jotka ovat Luxemburg (121 km Saarbrückenistä), Metz-Nancy-Lorraine (96 km Saarbrückenistä) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenistä), eivät sijaitse samalla vaikutusalueella. Myös niiden liiketoimintamallit poikkeavat merkittävästi Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintamallista. Saarbrücken tarjoaa lähinnä reittilentoja Saarbrückenistä Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin (Berliini, Hampuri ja aiemmin myös München) ja joihinkin lomakohteisiin. Luxemburg tarjoaa lähinnä reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin, Metz-Nancy-Lorraine on keskittynyt Ranskan kaupunkeihin ja Pohjois-Afrikan kohteisiin suuntautuviin reittilentoihin ja Frankfurt Hahnin liiketoimintamalli perustuu lomalentoja tarjoaviin halpalentoyhtiöihin, joista yksikään ei tarjoa lentorahtiliikennettä eikä lentoja Saksan kaupunkeihin.

| (260) | Ainoa infrastruktuurin päällekkäisyys, joka voidaan havaita, on Saarbrückenin ja Zweibrückenin välillä (39 km Saarbrückenistä). On kuitenkin todettava, että Saarbrücken on toimintansa vakiinnuttanut lentoasema, joka päätti investoida uuteen terminaaliin vanhan terminaalin ruuhkaisuuden vähentämiseksi, kun sen matkustajamäärät kasvoivat tasaisesti eikä Zweibrückenin lentoasema vielä tarjonnut lentoasemapalveluja kaupalliselle liikenteelle (68). Saarbrückenin lentoaseman investointipäätös oli taloudellisesti perusteltu ja tarpeen alueen liikenneyhteyksien varmistamiseksi. Sen sijaan Zweibrückenin lentoasema loi päällekkäistä infrastruktuuria tehdessään päätöksen, että se lopettaa toimintansa sotilaslentoasemana ja alkaa toimia kaupallisena lentoasemana (69). |
| --- | --- |

(260)

Ainoa infrastruktuurin päällekkäisyys, joka voidaan havaita, on Saarbrückenin ja Zweibrückenin välillä (39 km Saarbrückenistä). On kuitenkin todettava, että Saarbrücken on toimintansa vakiinnuttanut lentoasema, joka päätti investoida uuteen terminaaliin vanhan terminaalin ruuhkaisuuden vähentämiseksi, kun sen matkustajamäärät kasvoivat tasaisesti eikä Zweibrückenin lentoasema vielä tarjonnut lentoasemapalveluja kaupalliselle liikenteelle (68). Saarbrückenin lentoaseman investointipäätös oli taloudellisesti perusteltu ja tarpeen alueen liikenneyhteyksien varmistamiseksi. Sen sijaan Zweibrückenin lentoasema loi päällekkäistä infrastruktuuria tehdessään päätöksen, että se lopettaa toimintansa sotilaslentoasemana ja alkaa toimia kaupallisena lentoasemana (69).

| (261) | Saarbrückenin lentoaseman investointituen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus johtuvat näin ollen lentoaseman ruuhkaisuudesta ja tarpeesta vastata nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin. Rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta se pystyi tarjoamaan alueen tarvisemia yhteyksiä ja palvelemaan sen kehitystä. Näin ollen komissio katsoo, että kyseessä oleva infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistettujen tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

(261)

Saarbrückenin lentoaseman investointituen tarpeellisuus ja oikeasuhteisuus johtuvat näin ollen lentoaseman ruuhkaisuudesta ja tarpeesta vastata nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin. Rakennettu infrastruktuuri oli lentoasemalle tarpeen, jotta se pystyi tarjoamaan alueen tarvisemia yhteyksiä ja palvelemaan sen kehitystä. Näin ollen komissio katsoo, että kyseessä oleva infrastruktuuri on tarpeen ja oikeasuhteinen vahvistettujen tavoitteiden kannalta.

Infrastruktuurin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä, erityisesti verrattuna jo olemassa olevan infrastruktuurin käyttöön

| (262) | Lentoliikenteen kasvu oli merkittävää ennen vuoden 2009 talous- ja finanssikriisiä, joka on viime vuosina vaikuttanut negatiivisesti Saksan ja Euroopan lentoliikenteeseen. Vuonna 2009 matkustajalentoliikenne väheni Saksassa 4,6 prosenttia. Tuo vuosi oli lentoliikenteen kannalta yksi huonoimpia. Lentoliikenteen yleinen kasvusuuntaus ei ole kuitenkaan pysähtynyt vaan ainoastaan viivästynyt. Kesäkuusta 2010 Saksan matkustajalentoliikenteen kuukausittaiset kasvuluvut ovat olleet nousussa, ja ne olivat 7 prosenttia suuremmat kuin edellisen vuoden vastaavat kuukausittaiset kasvuluvut. On otettava huomioon myös se, että ennusteiden mukaan Saksan talouskasvu on ollut vuoden 2009 jälkeen vahvaa, noin 3 prosenttia vuodessa. Lentoliikennemarkkinoiden kasvu on yleensä suurempaa kuin yleinen talouskasvu (70). |
| --- | --- |

(262)

Lentoliikenteen kasvu oli merkittävää ennen vuoden 2009 talous- ja finanssikriisiä, joka on viime vuosina vaikuttanut negatiivisesti Saksan ja Euroopan lentoliikenteeseen. Vuonna 2009 matkustajalentoliikenne väheni Saksassa 4,6 prosenttia. Tuo vuosi oli lentoliikenteen kannalta yksi huonoimpia. Lentoliikenteen yleinen kasvusuuntaus ei ole kuitenkaan pysähtynyt vaan ainoastaan viivästynyt. Kesäkuusta 2010 Saksan matkustajalentoliikenteen kuukausittaiset kasvuluvut ovat olleet nousussa, ja ne olivat 7 prosenttia suuremmat kuin edellisen vuoden vastaavat kuukausittaiset kasvuluvut. On otettava huomioon myös se, että ennusteiden mukaan Saksan talouskasvu on ollut vuoden 2009 jälkeen vahvaa, noin 3 prosenttia vuodessa. Lentoliikennemarkkinoiden kasvu on yleensä suurempaa kuin yleinen talouskasvu (70).

| (263) | Saarbrückenin uuden terminaalin tyydyttävästä käytöstä keskipitkällä aikavälillä kertoo se, että vuotuiset matkustajamäärät pysyttelevät selvästi vanhan terminaalin kapasiteetin ylärajan (3 90  000 matkustajaa vuodessa) yläpuolella. Matkustajamäärät ovat laskeneet jyrkästi ainoastaan vuonna 2007, jolloin Zweibrückenin lentoaseman matkustajamäärät puolestaan nousivat jyrkästi. Tämä selittyy sillä, että vuonna 2007 Hapag Lloyd / TUIFly lähti Saarbrückenistä ja aloitti toiminnan Zweibrückenin lentoasemalla. Tilanne muuttui merkittävästi vuonna 2008, jolloin Saarbrückenin matkustajamäärä oli ennätykselliset 5 18  288 matkustajaa. Saksan mukaan tätä tasoa ei voitu finanssikriisin vuoksi ylläpitää (71). |
| --- | --- |

(263)

Saarbrückenin uuden terminaalin tyydyttävästä käytöstä keskipitkällä aikavälillä kertoo se, että vuotuiset matkustajamäärät pysyttelevät selvästi vanhan terminaalin kapasiteetin ylärajan (3 90  000 matkustajaa vuodessa) yläpuolella. Matkustajamäärät ovat laskeneet jyrkästi ainoastaan vuonna 2007, jolloin Zweibrückenin lentoaseman matkustajamäärät puolestaan nousivat jyrkästi. Tämä selittyy sillä, että vuonna 2007 Hapag Lloyd / TUIFly lähti Saarbrückenistä ja aloitti toiminnan Zweibrückenin lentoasemalla. Tilanne muuttui merkittävästi vuonna 2008, jolloin Saarbrückenin matkustajamäärä oli ennätykselliset 5 18  288 matkustajaa. Saksan mukaan tätä tasoa ei voitu finanssikriisin vuoksi ylläpitää (71).

| (264) | Saarbrückenin lentoaseman kuukausittainen kapasiteetti on yhteensä [...] matkustajaa. Kapasiteetti on ollut kokonaan käytössä tai kesäkuukausina (heinäkuusta syyskuuhun) jopa ylittynyt viimeistään vuodesta 2005 (72). Siksi voidaan päätellä, että Saarbrückenin lentoasema käyttää jo nyt suuren osan uudesta kapasiteetista ja että kapasiteetin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä. |
| --- | --- |

(264)

Saarbrückenin lentoaseman kuukausittainen kapasiteetti on yhteensä [...] matkustajaa. Kapasiteetti on ollut kokonaan käytössä tai kesäkuukausina (heinäkuusta syyskuuhun) jopa ylittynyt viimeistään vuodesta 2005 (72). Siksi voidaan päätellä, että Saarbrückenin lentoasema käyttää jo nyt suuren osan uudesta kapasiteetista ja että kapasiteetin käyttöön liittyvät odotukset ovat keskipitkällä aikavälillä tyydyttäviä.

Kaikilla mahdollisilla käyttäjillä on tasavertainen ja syrjimätön oikeus infrastruktuurin käyttöön

| (265) | Saksan antamien tietojen mukaan (73) infrastruktuuri on aina ollut kaikkien potentiaalisten käyttäjien käytettävissä ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää. |
| --- | --- |

(265)

Saksan antamien tietojen mukaan (73) infrastruktuuri on aina ollut kaikkien potentiaalisten käyttäjien käytettävissä ilman kaupallisesti perusteetonta syrjintää.

Tuki ei vaikuta kaupan kehitykseen tavalla, joka on ristiriidassa unionin etujen kanssa

| (266) | Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan perusteella voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat kilpailevat keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi näin vääristää kilpailua. Vaikka vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienille alueellisille lentoasemille (luokka D) myönnettävään rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, oletuksena ei kuitenkaan ole eikä ole myöskään tarkoitus väittää, että kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan olisivat pois suljettuja. |
| --- | --- |

(266)

Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 39 kohdan mukaan lentoaseman luokan perusteella voidaan arvioida, missä määrin lentoasemat kilpailevat keskenään ja missä määrin lentoasemalle myönnetty julkinen rahoitus voi näin vääristää kilpailua. Vaikka vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen mukaan pienille alueellisille lentoasemille (luokka D) myönnettävään rahoitukseen ei juuri liity riskiä kilpailun vääristymisestä tai siitä, että ne vaikuttaisivat kaupan kehitykseen yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, oletuksena ei kuitenkaan ole eikä ole myöskään tarkoitus väittää, että kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan olisivat pois suljettuja.

| (267) | Saarbrückenin lentoaseman vanhan terminaalin kapasiteetti oli 3 90  000 matkustajaa vuodessa. Uuden terminaalin rakentamisen jälkeen lentoaseman kapasiteetti kasvoi vuositasolla 7 00  000 matkustajaan. Tällä kapasiteetilla lentoasema kuuluu vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 15 kohdassa määriteltyyn luokkaan D ”pienet alueelliset lentoasemat”. Saarbrückenin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä on vuodesta 2000 lukien pysynyt vakaana noin 5 00  000 matkustajassa. Määrä on puolet pienen alueellisen lentoaseman matkustajamäärän ylärajasta. Lisäksi Saarbrückenin lentoasema on tyypillinen alueellisesti suuntautunut lentoasema, mikä näkyy siinä, että huomattava määrä lentoasemaa käyttävistä matkustajista tulee Saarlandista. Ranskan ja Luxemburgin rajaseuduilta tulevien matkustajien määrä on vähäinen, [alle 14 %] ([...] Ranskasta ja [...] Luxemburgista) (74). |
| --- | --- |

(267)

Saarbrückenin lentoaseman vanhan terminaalin kapasiteetti oli 3 90  000 matkustajaa vuodessa. Uuden terminaalin rakentamisen jälkeen lentoaseman kapasiteetti kasvoi vuositasolla 7 00  000 matkustajaan. Tällä kapasiteetilla lentoasema kuuluu vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 15 kohdassa määriteltyyn luokkaan D ”pienet alueelliset lentoasemat”. Saarbrückenin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä on vuodesta 2000 lukien pysynyt vakaana noin 5 00  000 matkustajassa. Määrä on puolet pienen alueellisen lentoaseman matkustajamäärän ylärajasta. Lisäksi Saarbrückenin lentoasema on tyypillinen alueellisesti suuntautunut lentoasema, mikä näkyy siinä, että huomattava määrä lentoasemaa käyttävistä matkustajista tulee Saarlandista. Ranskan ja Luxemburgin rajaseuduilta tulevien matkustajien määrä on vähäinen, [alle 14 %] ([...] Ranskasta ja [...] Luxemburgista) (74).

| (268) | Kun otetaan huomioon noin 100 kilometriin ja 60 minuutin matkustusaikaan perustuva vaikutusalueen käsite, voidaan olettaa, että lähimpänä Saarbrückeniä sijaitsevat kolme lentoasemaa eli Luxemburg (121 km Saarbrückenistä), Metz-Nancy-Lorraine (97 km Saarbrückenistä) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenistä) eivät sijaitse samalla vaikutusalueella. Myös niiden liiketoimintamallit poikkeavat merkittävästi Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintamallista. |
| --- | --- |

(268)

Kun otetaan huomioon noin 100 kilometriin ja 60 minuutin matkustusaikaan perustuva vaikutusalueen käsite, voidaan olettaa, että lähimpänä Saarbrückeniä sijaitsevat kolme lentoasemaa eli Luxemburg (121 km Saarbrückenistä), Metz-Nancy-Lorraine (97 km Saarbrückenistä) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenistä) eivät sijaitse samalla vaikutusalueella. Myös niiden liiketoimintamallit poikkeavat merkittävästi Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintamallista.

| (269) | Luxemburgin ja Saarbrückenin lentoasemien liiketoimintamallit poikkeavat toisistaan. Luxemburgin lentoasema, jonka vuotuinen matkustajamäärä on noin 1,5 miljoonaa, on huomattavasti suurempi kuin Saarbrückenin lentoasema. Se tarjoaa laajan valikoiman reitti- ja tilauslentoja. Tilauslennot suuntautuvat Euroopan pääkaupunkeihin. Kohdevalikoima vastaa pitkälti Luxemburgissa sijaitsevien rahoituslaitosten ja kansainvälisten instituutioiden työntekijöiden tarpeisiin. Saarbrückenin lentoasema sen sijaan tarjoaa lähinnä reittilentoja Saksan kaupunkeihin, joita pidetään liiketoimintakeskuksina (Berliini, Hampuri ja München), ja joihinkin lomakohteisiin. |
| --- | --- |

(269)

Luxemburgin ja Saarbrückenin lentoasemien liiketoimintamallit poikkeavat toisistaan. Luxemburgin lentoasema, jonka vuotuinen matkustajamäärä on noin 1,5 miljoonaa, on huomattavasti suurempi kuin Saarbrückenin lentoasema. Se tarjoaa laajan valikoiman reitti- ja tilauslentoja. Tilauslennot suuntautuvat Euroopan pääkaupunkeihin. Kohdevalikoima vastaa pitkälti Luxemburgissa sijaitsevien rahoituslaitosten ja kansainvälisten instituutioiden työntekijöiden tarpeisiin. Saarbrückenin lentoasema sen sijaan tarjoaa lähinnä reittilentoja Saksan kaupunkeihin, joita pidetään liiketoimintakeskuksina (Berliini, Hampuri ja München), ja joihinkin lomakohteisiin.

| (270) | Saarbrückenin lentoaseman ja Metz-Nancy-Lorrainen lentoaseman välillä on tuskin päällekkäisyyttä, koska Metz-Nancy-Lorraine tarjoaa lähinnä reittilentoja Ranskan kaupunkeihin ja tilauslentoja Pohjois-Afrikkaan. |
| --- | --- |

(270)

Saarbrückenin lentoaseman ja Metz-Nancy-Lorrainen lentoaseman välillä on tuskin päällekkäisyyttä, koska Metz-Nancy-Lorraine tarjoaa lähinnä reittilentoja Ranskan kaupunkeihin ja tilauslentoja Pohjois-Afrikkaan.

| (271) | Kilpailun vääristyminen Saarbrückenin ja Frankfurt Hahnin välillä voidaan pitkälti sulkea pois jo sen vuoksi, että lentoasemien välinen matkustusaika on kaksi tuntia. Lisäksi Frankfurt Hahnia käyttävät lähinnä halpalentoyhtiöt (Ryanair), ja rahdilla on melko tärkeä merkitys sen liiketoimintamallissa, kun taas Saarbrückenin lentoasema tarjoaa lähinnä reittilentoja saksalaisiin kohteisiin ja lentorahtiliikenne on vain vähäistä. |
| --- | --- |

(271)

Kilpailun vääristyminen Saarbrückenin ja Frankfurt Hahnin välillä voidaan pitkälti sulkea pois jo sen vuoksi, että lentoasemien välinen matkustusaika on kaksi tuntia. Lisäksi Frankfurt Hahnia käyttävät lähinnä halpalentoyhtiöt (Ryanair), ja rahdilla on melko tärkeä merkitys sen liiketoimintamallissa, kun taas Saarbrückenin lentoasema tarjoaa lähinnä reittilentoja saksalaisiin kohteisiin ja lentorahtiliikenne on vain vähäistä.

| (272) | Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoaseman kilpailutilanne on merkityksellisempi, koska ne sijaitsevat lähellä toisiaan (39 km tai 34 minuutin matkustustaika) ja niiden vaikutusalueet ovat suurelta osin päällekkäiset. Saksa tuo esiin näiden kahden lentoaseman erilaiset liiketoimintamallit: Saarbrückenin lentoasema on toimintansa vakiinnuttanut (avattu yli 80 vuotta sitten), ja sen kehittyneempi infrastruktuuri tarjoaa matkustajille enemmän mukavuuksia (liikematkustajien suuri osuus). Se tarjoaa lähinnä reittilentoja Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin ja joihinkin lomakohteisiin. Zweibrückenin lentoaseman infrastruktuuri tarjoaa melko vähän mukavuuksia, ja sen liiketoimintamalli perustuu halpalentoyhtiöihin, lomalentoihin ja lentorahtiliikenteeseen. Komissio toteaa, että vaikka näiden kahden lentoaseman liiketoimintamallit näyttävät jossain määrin poikkeavan toisistaan, on kuitenkin selvää, että Zweibrückenin lentoaseman ydinliiketoiminta (lomalennot erityisesti Antalyaan / Palma de Mallorcaan) kuuluu myös Saarbrückenin tarjontaan. On totta, että Saarbrücken keskittyy muutoin suuriin kaupunkeihin, kuten Luxemburgiin, Berliiniin ja Hampuriin suuntautuviin reittilentoihin. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että Zweibrückenillä näyttää olevan vain vähän sellaista liiketoimintaa, jota ei tarjota tai jota ei voitaisi tarjota Saarbrückenillä. |
| --- | --- |

(272)

Saarbrückenin ja Zweibrückenin lentoaseman kilpailutilanne on merkityksellisempi, koska ne sijaitsevat lähellä toisiaan (39 km tai 34 minuutin matkustustaika) ja niiden vaikutusalueet ovat suurelta osin päällekkäiset. Saksa tuo esiin näiden kahden lentoaseman erilaiset liiketoimintamallit: Saarbrückenin lentoasema on toimintansa vakiinnuttanut (avattu yli 80 vuotta sitten), ja sen kehittyneempi infrastruktuuri tarjoaa matkustajille enemmän mukavuuksia (liikematkustajien suuri osuus). Se tarjoaa lähinnä reittilentoja Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin ja joihinkin lomakohteisiin. Zweibrückenin lentoaseman infrastruktuuri tarjoaa melko vähän mukavuuksia, ja sen liiketoimintamalli perustuu halpalentoyhtiöihin, lomalentoihin ja lentorahtiliikenteeseen. Komissio toteaa, että vaikka näiden kahden lentoaseman liiketoimintamallit näyttävät jossain määrin poikkeavan toisistaan, on kuitenkin selvää, että Zweibrückenin lentoaseman ydinliiketoiminta (lomalennot erityisesti Antalyaan / Palma de Mallorcaan) kuuluu myös Saarbrückenin tarjontaan. On totta, että Saarbrücken keskittyy muutoin suuriin kaupunkeihin, kuten Luxemburgiin, Berliiniin ja Hampuriin suuntautuviin reittilentoihin. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että Zweibrückenillä näyttää olevan vain vähän sellaista liiketoimintaa, jota ei tarjota tai jota ei voitaisi tarjota Saarbrückenillä.

| (273) | Lisäksi voidaan todeta, että Zweibrückenin lentoaseman matkustajamäärän merkittävä kasvu vuonna 2007 osuu samaan aikaan, kun Saarbrückenin matkustajamäärä aleni melko jyrkästi. Näin ollen näyttää siltä, että vaikka lentoasemien liiketoimintasuunnitelmat ovat jossain määrin toisiaan täydentäviä, lentoasemat myös kilpailevat keskenään. |
| --- | --- |

(273)

Lisäksi voidaan todeta, että Zweibrückenin lentoaseman matkustajamäärän merkittävä kasvu vuonna 2007 osuu samaan aikaan, kun Saarbrückenin matkustajamäärä aleni melko jyrkästi. Näin ollen näyttää siltä, että vaikka lentoasemien liiketoimintasuunnitelmat ovat jossain määrin toisiaan täydentäviä, lentoasemat myös kilpailevat keskenään.

| (274) | Samaan aikaan on huomattava, että Saarbrücken on yli 80 vuotta vanha toimintansa vakiinnuttanut lentoasema. Sen jälkeen kun uusi terminaali rakennettiin vuonna 2000, lentoaseman kapasiteetti nousi vuositasolla 3 90  000 matkustajasta 7 00  000 matkustajaan. Kapasiteetti ei kuitenkaan ole koskaan ollut kokonaan käytössä, mahdollisesti siksi, että vuonna 2006 myös Zweibrückenin lentoasema alkoi tarjota palveluja kaupalliselle matkustajalentoliikenteelle, ja se on kasvattanut vähitellen matkustajamääriään. Komissio ottaa huomioon näiden kahden lentoaseman historiallisen kehityksen (Saarbrücken on ollut lentoasemakartalla yli 80 vuotta), niiden maantieteellisen sijainnin (vaikutusalueiden päällekkäisyys) ja Saarbrückenin lentoasemalla olleen vapaan kapasiteetin Zweibrückenin lentoaseman tullessa kaupallisen lentoliikenteen markkinoille vuonna 2006 ja päättelee, että Zweibrückenin lentoaseman avaaminen merkitsi tarpeetonta päällekkäistä infrastruktuuria, joka vaikuttaa kilpailua vääristävästi. |
| --- | --- |

(274)

Samaan aikaan on huomattava, että Saarbrücken on yli 80 vuotta vanha toimintansa vakiinnuttanut lentoasema. Sen jälkeen kun uusi terminaali rakennettiin vuonna 2000, lentoaseman kapasiteetti nousi vuositasolla 3 90  000 matkustajasta 7 00  000 matkustajaan. Kapasiteetti ei kuitenkaan ole koskaan ollut kokonaan käytössä, mahdollisesti siksi, että vuonna 2006 myös Zweibrückenin lentoasema alkoi tarjota palveluja kaupalliselle matkustajalentoliikenteelle, ja se on kasvattanut vähitellen matkustajamääriään. Komissio ottaa huomioon näiden kahden lentoaseman historiallisen kehityksen (Saarbrücken on ollut lentoasemakartalla yli 80 vuotta), niiden maantieteellisen sijainnin (vaikutusalueiden päällekkäisyys) ja Saarbrückenin lentoasemalla olleen vapaan kapasiteetin Zweibrückenin lentoaseman tullessa kaupallisen lentoliikenteen markkinoille vuonna 2006 ja päättelee, että Zweibrückenin lentoaseman avaaminen merkitsi tarpeetonta päällekkäistä infrastruktuuria, joka vaikuttaa kilpailua vääristävästi.

| (275) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty investointituki ei vääristä kilpailua eikä vaikuta kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(275)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty investointituki ei vääristä kilpailua eikä vaikuta kauppaan yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

Tuki on tarpeen ja oikeasuhteista; kannustava vaikutus

| (276) | Komission on selvitettävä, onko Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty valtiontuki muuttanut sen toimintaa niin, että se harjoittaa yleishyödyllisen tavoitteen saavuttamista edistävää toimintaa, i) jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai ii) jota se harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. Tuen oikeasuhteisuus edellyttää myös, että samaa tulosta ei saavutettaisi vähemmällä tuella ja vähemmällä kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään. |
| --- | --- |

(276)

Komission on selvitettävä, onko Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty valtiontuki muuttanut sen toimintaa niin, että se harjoittaa yleishyödyllisen tavoitteen saavuttamista edistävää toimintaa, i) jota se ei harjoittaisi ilman tukea tai ii) jota se harjoittaisi rajoitetusti tai eri tavalla. Tuen oikeasuhteisuus edellyttää myös, että samaa tulosta ei saavutettaisi vähemmällä tuella ja vähemmällä kilpailun vääristymisellä. Tämä tarkoittaa, että tuen määrä ja intensiteetti on rajoitettava toiminnan harjoittamisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään.

| (277) | Saksan antamien tietojen mukaan investointia ei olisi voitu toteuttaa ilman tukea. Taulukosta 3 käy ilmi, että lentoasema tuottaa edelleen tappiota. Siksi voidaan päätellä, että tuki oli tarpeen lentoaseman ruuhkaisuuden vähentämiseksi ja nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin vastaamiseksi. Ilman tukea Saarbrückenin lentoasema ei olisi voinut vastata lentoyhtiöiden ja matkustajien taholta odotettavissa olevaan kysyntään vaikutusalueella ja taloudellinen toiminta lentoasemalla olisi vähentynyt. Siksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä on kannustava vaikutus, että tuen määrä on rajoitettu tuetun toiminnan toteutumisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään ja että se on näin ollen oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(277)

Saksan antamien tietojen mukaan investointia ei olisi voitu toteuttaa ilman tukea. Taulukosta 3 käy ilmi, että lentoasema tuottaa edelleen tappiota. Siksi voidaan päätellä, että tuki oli tarpeen lentoaseman ruuhkaisuuden vähentämiseksi ja nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin vastaamiseksi. Ilman tukea Saarbrückenin lentoasema ei olisi voinut vastata lentoyhtiöiden ja matkustajien taholta odotettavissa olevaan kysyntään vaikutusalueella ja taloudellinen toiminta lentoasemalla olisi vähentynyt. Siksi komissio katsoo, että tarkasteltavana olevalla tukitoimenpiteellä on kannustava vaikutus, että tuen määrä on rajoitettu tuetun toiminnan toteutumisen kannalta välttämättömään vähimmäismäärään ja että se on näin ollen oikeasuhteista.

Päätelmät

| (278) | Komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty investointituki on sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, sillä se on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa asetettujen soveltuvuusehtojen mukaista. |
| --- | --- |

(278)

Komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty investointituki on sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, sillä se on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdassa asetettujen soveltuvuusehtojen mukaista.

| (279) | Lisäksi komissio toteaa, että koska se katsoo FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn tuen soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson nojalla, sen ei tarvitse arvioida Saksan esittämiä mahdollisia muita soveltuvuusperusteita. |
| --- | --- |

(279)

Lisäksi komissio toteaa, että koska se katsoo FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn tuen soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 4.1 jakson nojalla, sen ei tarvitse arvioida Saksan esittämiä mahdollisia muita soveltuvuusperusteita.

5.1.5.4   
  Toimintatuki

| (280) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jaksossa esitetään kriteerit, joita komissio soveltaa arvioidessaan toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohdan mukaan komissio soveltaa näitä kriteerejä kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea, vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki mukaan lukien. |
| --- | --- |

(280)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jaksossa esitetään kriteerit, joita komissio soveltaa arvioidessaan toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohdan mukaan komissio soveltaa näitä kriteerejä kaikkiin tapauksiin, jotka koskevat lentoasemille myönnettyä toimintatukea, vireillä olevat ilmoitukset ja sääntöjenvastainen ilmoittamaton tuki mukaan lukien.

| (281) | Ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisen alkamista myönnetyn sääntöjenvastaisen toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että seuraavat edellytykset (75) täyttyvät: |
| --- | --- |

(281)

Ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisen alkamista myönnetyn sääntöjenvastaisen toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että seuraavat edellytykset (75) täyttyvät:

| (282) | Soveltuvuuskriteerit toimintatuelle, jota voidaan myöntää 10 vuoden siirtymäkauden ajan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen julkaisupäivästä, ovat seuraavat:






  a) | Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: ehto täyttyy muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (76). |
| --- | --- | --- |

(282)

Soveltuvuuskriteerit toimintatuelle, jota voidaan myöntää 10 vuoden siirtymäkauden ajan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen julkaisupäivästä, ovat seuraavat:

a)

Vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen: ehto täyttyy muun muassa, jos tuki lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä tai edistää alueellista kehitystä (76).

| b) | Tukitoimenpiteiden tarve: tuki on kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (77). |
| --- | --- |

b)

Tukitoimenpiteiden tarve: tuki on kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin (77).

| c) | Toimenpiteen kannustava vaikutus: ehto täyttyy, jos on todennäköistä, että ilman toimintatukea lentoasemalla olisi huomattavasti vähemmän taloudellista toimintaa, kun otetaan huomioon myös mahdollinen investointituki ja lentoliikenteen määrä (78). |
| --- | --- |

c)

Toimenpiteen kannustava vaikutus: ehto täyttyy, jos on todennäköistä, että ilman toimintatukea lentoasemalla olisi huomattavasti vähemmän taloudellista toimintaa, kun otetaan huomioon myös mahdollinen investointituki ja lentoliikenteen määrä (78).

| d) | Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen on rajoituttava määrään, joka on välttämätön tuetun toiminnan toteuttamiseksi (79). |
| --- | --- |

d)

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään): jotta lentoasemille myönnetty toimintatuki olisi oikeasuhteista, sen on rajoituttava määrään, joka on välttämätön tuetun toiminnan toteuttamiseksi (79).

| e) | Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (80). |
| --- | --- |

e)

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen (80).

Toimintatuki vastaa selkeästi määriteltyä yleishyödyllistä tavoitetta

| (283) | Arvioitavana olevan toimintatuen tavoitteena oli Saarbrückenin lentoaseman käytön säilyminen asianmukaisella tasolla. Toimintatuki sisältää taulukossa 3 esitetyt FSBesitzG:n/FSG:n tappiot vuodesta 2000 ja vastaavat vh Saarin toteuttamat, Saarlandin tekemillä pääomasijoituksilla rahoitetut pääomasijoitukset. |
| --- | --- |

(283)

Arvioitavana olevan toimintatuen tavoitteena oli Saarbrückenin lentoaseman käytön säilyminen asianmukaisella tasolla. Toimintatuki sisältää taulukossa 3 esitetyt FSBesitzG:n/FSG:n tappiot vuodesta 2000 ja vastaavat vh Saarin toteuttamat, Saarlandin tekemillä pääomasijoituksilla rahoitetut pääomasijoitukset.

| (284) | Lentoasemille myönnettävän toimintatuen katsotaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 kohdan mukaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä, auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(284)

Lentoasemille myönnettävän toimintatuen katsotaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 kohdan mukaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä, auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai edistää alueellista kehitystä.

| (285) | Kuten 235 kappaleessa esitetään, Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki edisti alueen yhteyksiä ja kehitystä, kun otetaan huomioon rakennemuutos kaivos- ja terästeollisuudesta teknologiaan ja palveluihin sekä kehittyminen alueelliseksi tutkimus- ja korkeakoulukeskukseksi. Saarbrückenin lentoaseman kehitys perustui myös luotettavaan matkustajaennusteeseen, sillä lentoaseman saama lisäkapasiteetti on jo nyt pitkälti kokonaan käytössä. |
| --- | --- |

(285)

Kuten 235 kappaleessa esitetään, Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki edisti alueen yhteyksiä ja kehitystä, kun otetaan huomioon rakennemuutos kaivos- ja terästeollisuudesta teknologiaan ja palveluihin sekä kehittyminen alueelliseksi tutkimus- ja korkeakoulukeskukseksi. Saarbrückenin lentoaseman kehitys perustui myös luotettavaan matkustajaennusteeseen, sillä lentoaseman saama lisäkapasiteetti on jo nyt pitkälti kokonaan käytössä.

| (286) | Voi kuitenkin olla ongelmallista, että Zweibrückenin lentoasemalle on luotu Saarbrückenin lentoaseman kanssa päällekkäistä infrastruktuuria. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 114 kohdan mukaan valtiontuki ei edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos on kyse lentoasemien päällekkäisestä toiminnasta. Kun tarkastellaan, missä järjestyksessä Saarbrückenin lentoaseman laajentaminen ja Zweibrückenin lentoaseman muuntaminen sotilaslentoasemasta siviililentoasemaksi tapahtui, on selvästi nähtävissä, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jonka nojalla Saarbrückenin lentoaseman tappiot on korvattu, tehtiin ennen kuin Zweibrückenin lentoasema oli tullut kaupallisen lentoliikenteen markkinoille Saarbrückenin oltua ruuhkainen jo muutaman vuoden ajan. Näin ollen päällekkäisyysargumentti koskee enemminkin Zweibrückenin lentoasemalle myönnettyä valtiontukea (81). |
| --- | --- |

(286)

Voi kuitenkin olla ongelmallista, että Zweibrückenin lentoasemalle on luotu Saarbrückenin lentoaseman kanssa päällekkäistä infrastruktuuria. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 114 kohdan mukaan valtiontuki ei edistä yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos on kyse lentoasemien päällekkäisestä toiminnasta. Kun tarkastellaan, missä järjestyksessä Saarbrückenin lentoaseman laajentaminen ja Zweibrückenin lentoaseman muuntaminen sotilaslentoasemasta siviililentoasemaksi tapahtui, on selvästi nähtävissä, että voittojen ja tappioiden siirtämistä koskeva sopimus, jonka nojalla Saarbrückenin lentoaseman tappiot on korvattu, tehtiin ennen kuin Zweibrückenin lentoasema oli tullut kaupallisen lentoliikenteen markkinoille Saarbrückenin oltua ruuhkainen jo muutaman vuoden ajan. Näin ollen päällekkäisyysargumentti koskee enemminkin Zweibrückenin lentoasemalle myönnettyä valtiontukea (81).

| (287) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki edisti yhteisen edun mukaista tavoitetta parantamalla Saarlandin alueen yhteyksiä ja edistämällä alueen kehitystä alueen liikennetarpeita vastaavan turvallisen liikenneinfrastruktuurin avulla. |
| --- | --- |

(287)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki edisti yhteisen edun mukaista tavoitetta parantamalla Saarlandin alueen yhteyksiä ja edistämällä alueen kehitystä alueen liikennetarpeita vastaavan turvallisen liikenneinfrastruktuurin avulla.

Tukitoimenpiteiden tarve

| (288) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaan lentoasemille myönnettävää toimintatukea pidetään tarpeellisena, jos tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Suuntaviivoissa tunnustetaan myös, että toimintakustannusten rahoittamiseen tarvittavien julkisten varojen tarve on yleensä suhteellisesti suurempi pienemmillä lentoasemilla siksi, että kiinteät kustannukset ovat suuremmat, ja siksi, että lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajaliikenne on 2 00  000–7 00  000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan merkittävää osaa toimintakustannuksistaan. |
| --- | --- |

(288)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 kohdan ja sitä seuraavien kohtien mukaan lentoasemille myönnettävää toimintatukea pidetään tarpeellisena, jos tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä vaikutus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Suuntaviivoissa tunnustetaan myös, että toimintakustannusten rahoittamiseen tarvittavien julkisten varojen tarve on yleensä suhteellisesti suurempi pienemmillä lentoasemilla siksi, että kiinteät kustannukset ovat suuremmat, ja siksi, että lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajaliikenne on 2 00  000–7 00  000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan merkittävää osaa toimintakustannuksistaan.

| (289) | Saarbrückenin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä on uuden terminaalin rakentamisesta asti pysynyt vakaana noin 5 00  000 matkustajassa. Määrä on selvästi vähemmän kuin vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa tälle alueellisten lentoasemien luokalle matkustajamäärän ylärajaksi asetettu 7 00  000 matkustajaa. Vaikka lentoaseman kapasiteetti on kokonaan käytössä ainakin [...], lentoasema ei pysty saamaan riittävästi tuottoja toimintakustannustensa kattamiseksi. Tämä on vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan tämänkokoisille lentoasemille tyypillistä. |
| --- | --- |

(289)

Saarbrückenin lentoaseman vuotuinen matkustajamäärä on uuden terminaalin rakentamisesta asti pysynyt vakaana noin 5 00  000 matkustajassa. Määrä on selvästi vähemmän kuin vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa tälle alueellisten lentoasemien luokalle matkustajamäärän ylärajaksi asetettu 7 00  000 matkustajaa. Vaikka lentoaseman kapasiteetti on kokonaan käytössä ainakin [...], lentoasema ei pysty saamaan riittävästi tuottoja toimintakustannustensa kattamiseksi. Tämä on vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen mukaan tämänkokoisille lentoasemille tyypillistä.

| (290) | Siksi komissio katsoo, että toimintatuki Saarbrückenin lentoasemalle on tarpeen. |
| --- | --- |

(290)

Siksi komissio katsoo, että toimintatuki Saarbrückenin lentoasemalle on tarpeen.

Valtiontuen asianmukaisuus politiikan välineenä

| (291) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 kohdan mukaan toimintatuen olisi oltava tarkoituksenmukainen politiikan väline aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien kannalta, jotka on tarkoitus ratkaista. Koska Saarbrückenin lentoasema tuottaa toiminnan tasolla tappiota, ainoa tarkoituksenmukainen väline on toimintatuki, jonka avulla lentoaseman on mahdollista jatkaa toimintaansa ja varmistaa Saarlandin alueen yhteydet. Muut välineet, kuten investointituki tai sääntelytoimenpiteet, eivät vaikuta tarkoituksenmukaisilta Saarbrückenin lentoaseman toimintaan liittyvien taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen. Siksi komissio katsoo, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki on tarkoituksenmukainen väline. |
| --- | --- |

(291)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 120 kohdan mukaan toimintatuen olisi oltava tarkoituksenmukainen politiikan väline aiotun tavoitteen saavuttamiseksi tai niiden ongelmien kannalta, jotka on tarkoitus ratkaista. Koska Saarbrückenin lentoasema tuottaa toiminnan tasolla tappiota, ainoa tarkoituksenmukainen väline on toimintatuki, jonka avulla lentoaseman on mahdollista jatkaa toimintaansa ja varmistaa Saarlandin alueen yhteydet. Muut välineet, kuten investointituki tai sääntelytoimenpiteet, eivät vaikuta tarkoituksenmukaisilta Saarbrückenin lentoaseman toimintaan liittyvien taloudellisten ongelmien ratkaisemiseen. Siksi komissio katsoo, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki on tarkoituksenmukainen väline.

Tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (292) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 kohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea, kun otetaan huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso. |
| --- | --- |

(292)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 kohdan mukaan toimintatuella on kannustava vaikutus, jos on todennäköistä, että lentoaseman taloudellisen toiminnan taso vähenisi huomattavasti ilman tukea, kun otetaan huomioon mahdollinen investointituki ja liikennöintitaso.

| (293) | Saarbrückenin lentoasema sai investointitukea uuden terminaalin rakentamiseen ja vastatakseen nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin. Näin lentoasema pystyi tyydyttämään Saarlandin alueen yhteys- ja liikennetarpeet, jotka matkustajamäärinä ilmaistuna ovat viime vuosina vakiintuneet 5 00  000 matkustajaan vuodessa. Melko vakaasta matkustajamäärästä huolimatta lentoasema ei kuitenkaan voi kattaa toimintakustannuksiaan. Ilman toimintatukea lentoasema ei olisi voinut säilyttää liikenteen määrää nykytasolla ja sen taloudellista toimintaa olisi pitänyt vähentää. Tuki ei ylittänyt toiminnan tappioiden kattamiseen tarvittavaa määrää, ja näin ollen tuen määrä on rajattu välttämättömään. |
| --- | --- |

(293)

Saarbrückenin lentoasema sai investointitukea uuden terminaalin rakentamiseen ja vastatakseen nykyaikaiselle lentoasemainfrastruktuurille asetettuihin vaatimuksiin. Näin lentoasema pystyi tyydyttämään Saarlandin alueen yhteys- ja liikennetarpeet, jotka matkustajamäärinä ilmaistuna ovat viime vuosina vakiintuneet 5 00  000 matkustajaan vuodessa. Melko vakaasta matkustajamäärästä huolimatta lentoasema ei kuitenkaan voi kattaa toimintakustannuksiaan. Ilman toimintatukea lentoasema ei olisi voinut säilyttää liikenteen määrää nykytasolla ja sen taloudellista toimintaa olisi pitänyt vähentää. Tuki ei ylittänyt toiminnan tappioiden kattamiseen tarvittavaa määrää, ja näin ollen tuen määrä on rajattu välttämättömään.

| (294) | Siksi komissio katsoo, että toimintatuella Saarbrückenin lentoasemalle on kannustava vaikutus ja että se on oikeasuhteista. |
| --- | --- |

(294)

Siksi komissio katsoo, että toimintatuella Saarbrückenin lentoasemalle on kannustava vaikutus ja että se on oikeasuhteista.

Kilpailuun ja kauppaan kohdistuvien kohtuuttomien kielteisten vaikutusten välttäminen

| (295) | Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 kohdan mukaan arvioidessaan lentoasemalle myönnetyn toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio ottaa huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan. Se, että lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin toinen lentoasema, jolla on liikakapasiteettia, voi olla merkki mahdollisesta kilpailun vääristymisestä tai vaikutuksesta kauppaan. |
| --- | --- |

(295)

Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 kohdan mukaan arvioidessaan lentoasemalle myönnetyn toimintatuen soveltuvuutta sisämarkkinoille komissio ottaa huomioon kilpailun vääristymät ja vaikutukset kauppaan. Se, että lentoasema sijaitsee samalla vaikutusalueella kuin toinen lentoasema, jolla on liikakapasiteettia, voi olla merkki mahdollisesta kilpailun vääristymisestä tai vaikutuksesta kauppaan.

| (296) | Kuten 237 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa osoitetaan, voidaan olettaa, että lähimpänä Saarbrückeniä sijaitsevat kolme lentoasemaa eli Luxemburg (121 km Saarbrückenistä), Metz-Nancy-Lorraine (96 km Saarbrückenistä) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenistä) eivät sijaitse samalla vaikutusalueella, kun otetaan huomioon noin 100 kilometriin ja 60 minuutin matkustusaikaan perustuva vaikutusalueen käsite, ja niiden liiketoimintamallit poikkeavat huomattavasti Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintasuunnitelmasta. Saarbrücken tarjoaa lähinnä reittilentoja Saarbrückenistä Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin (Berliini, Hampuri ja aiemmin myös München) ja joihinkin lomakohteisiin. Luxemburg tarjoaa lähinnä reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin, Metz-Nancy-Lorraine on keskittynyt Ranskan kaupunkeihin ja Pohjois-Afrikan kohteisiin suuntautuviin reittilentoihin ja Frankfurt Hahnin liiketoimintamalli perustuu halpalentoyhtiöihin ja lentorahtiliikenteeseen. |
| --- | --- |

(296)

Kuten 237 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa osoitetaan, voidaan olettaa, että lähimpänä Saarbrückeniä sijaitsevat kolme lentoasemaa eli Luxemburg (121 km Saarbrückenistä), Metz-Nancy-Lorraine (96 km Saarbrückenistä) ja Frankfurt Hahn (128 km Saarbrückenistä) eivät sijaitse samalla vaikutusalueella, kun otetaan huomioon noin 100 kilometriin ja 60 minuutin matkustusaikaan perustuva vaikutusalueen käsite, ja niiden liiketoimintamallit poikkeavat huomattavasti Saarbrückenin lentoaseman liiketoimintasuunnitelmasta. Saarbrücken tarjoaa lähinnä reittilentoja Saarbrückenistä Saksan tärkeimpiin liiketoimintakeskuksiin (Berliini, Hampuri ja aiemmin myös München) ja joihinkin lomakohteisiin. Luxemburg tarjoaa lähinnä reittilentoja Euroopan pääkaupunkeihin, Metz-Nancy-Lorraine on keskittynyt Ranskan kaupunkeihin ja Pohjois-Afrikan kohteisiin suuntautuviin reittilentoihin ja Frankfurt Hahnin liiketoimintamalli perustuu halpalentoyhtiöihin ja lentorahtiliikenteeseen.

| (297) | Lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyden ongelma samalla vaikutusalueella koskee ainoastaan Zweibrückenin lentoasemaa. Kun otetaan huomioon, että Saarbrückenin lentoasemaa laajennettiin ennen kuin Zweibrückenin lentoasema muunnettiin sotilaslentoasemasta siviililentoasemaksi, mikä loi Saarlandin alueelle liikakapasiteettia, voidaan päätellä, kuten 252 kappaleessa selostetaan, että Zweibrückenin lentoasema loi tarpeettomasti päällekkäistä infrastruktuuria, joka vaikuttaa kilpailua vääristävästi. |
| --- | --- |

(297)

Lentoasemainfrastruktuurin päällekkäisyyden ongelma samalla vaikutusalueella koskee ainoastaan Zweibrückenin lentoasemaa. Kun otetaan huomioon, että Saarbrückenin lentoasemaa laajennettiin ennen kuin Zweibrückenin lentoasema muunnettiin sotilaslentoasemasta siviililentoasemaksi, mikä loi Saarlandin alueelle liikakapasiteettia, voidaan päätellä, kuten 252 kappaleessa selostetaan, että Zweibrückenin lentoasema loi tarpeettomasti päällekkäistä infrastruktuuria, joka vaikuttaa kilpailua vääristävästi.

Päätelmät

| (298) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki on sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, kun otetaan huomioon vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jaksossa asetetut soveltuvuusehdot. |
| --- | --- |

(298)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki on sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa, kun otetaan huomioon vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 5.1.2 jaksossa asetetut soveltuvuusehdot.

| (299) | Lisäksi komissio toteaa, että koska se katsoo FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn toimintatuen soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla, sen ei tarvitse ottaa huomioon Saksan esittämiä mahdollisia muita soveltuvuusperusteita. |
| --- | --- |

(299)

Lisäksi komissio toteaa, että koska se katsoo FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn toimintatuen soveltuvan sisämarkkinoille vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla, sen ei tarvitse ottaa huomioon Saksan esittämiä mahdollisia muita soveltuvuusperusteita.

5.2   USEIDEN MAA-ALUEIDEN LUOVUTUS FSBESITZG:LLE

5.2.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (300) | FSBesitzG:tä on 179–182 kappaleessa esitetyistä syistä pidettävä vuodesta 2000 lukien yrityksenä.
  Siksi aloituspäätöksessä mainituista maa-alueiden luovutuksista ainoastaan niillä, jotka on toteutettu vuoden 2000 jälkeen, on merkitystä tämän päätöksen kannalta. Ennen vuotta 2000 tapahtuneet luovutukset eivät hyödyttäneet yritystä, eivätkä ne siksi voi olla valtiontukea. Saksan mukaan vuoden 2000 jälkeen toteutetut luovutukset olivat tarpeen turvallisuussyistä. Näin ne kuuluisivat yleisen edun piiriin eikä niihin sovellettaisi valtiontukien valvontaa. Saksan mielestä luovutukset kuuluvat lentoturvallisuuslain 8 §:n soveltamisalaan. Komissio katsoo 186–194 kappaleessa esitetyn mukaisesti, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisia toimenpiteitä voidaan periaatteessa pitää yleisen edun piiriin kuuluvina toimintoina. Siltä osin kuin maa-alueiden luovutukset FSBesitzG:lle tai FSG:lle vapauttivat kyseiset yritykset kustannuksista, joista niiden olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan täytynyt vastata, kyseisiä luovutuksia ei ole kuitenkaan vapautettu unionin valtiontukisääntöjen nojalla tapahtuvasta valvonnasta. |
| --- | --- |

(300)

FSBesitzG:tä on 179–182 kappaleessa esitetyistä syistä pidettävä vuodesta 2000 lukien yrityksenä.

Siksi aloituspäätöksessä mainituista maa-alueiden luovutuksista ainoastaan niillä, jotka on toteutettu vuoden 2000 jälkeen, on merkitystä tämän päätöksen kannalta. Ennen vuotta 2000 tapahtuneet luovutukset eivät hyödyttäneet yritystä, eivätkä ne siksi voi olla valtiontukea. Saksan mukaan vuoden 2000 jälkeen toteutetut luovutukset olivat tarpeen turvallisuussyistä. Näin ne kuuluisivat yleisen edun piiriin eikä niihin sovellettaisi valtiontukien valvontaa. Saksan mielestä luovutukset kuuluvat lentoturvallisuuslain 8 §:n soveltamisalaan. Komissio katsoo 186–194 kappaleessa esitetyn mukaisesti, että lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisia toimenpiteitä voidaan periaatteessa pitää yleisen edun piiriin kuuluvina toimintoina. Siltä osin kuin maa-alueiden luovutukset FSBesitzG:lle tai FSG:lle vapauttivat kyseiset yritykset kustannuksista, joista niiden olisi lentoturvallisuuslain 8 §:n 3 momentin mukaan täytynyt vastata, kyseisiä luovutuksia ei ole kuitenkaan vapautettu unionin valtiontukisääntöjen nojalla tapahtuvasta valvonnasta.

| (301) | Kolme maa-aluetta luovutettiin vuoden 2000 jälkeen, kaksi [...] (2002 ja 2003) ja yksi maksua vastaan (2004). Maa-alueet luovutti Saarlandin osavaltio. Näin ollen komissio voi päätellä, että maa-alueiden luovutuksessa FSBesitzG:lle on kyse valtion talousarviosta suorina avustuksina maksetuista valtion varoista, ja että ne johtuvat siksi valtiosta. |
| --- | --- |

(301)

Kolme maa-aluetta luovutettiin vuoden 2000 jälkeen, kaksi [...] (2002 ja 2003) ja yksi maksua vastaan (2004). Maa-alueet luovutti Saarlandin osavaltio. Näin ollen komissio voi päätellä, että maa-alueiden luovutuksessa FSBesitzG:lle on kyse valtion talousarviosta suorina avustuksina maksetuista valtion varoista, ja että ne johtuvat siksi valtiosta.

| (302) | Kahden maksutta tapahtuneen luovutuksen on katsottava antaneen FSBesitzG:lle edun, jota se ei olisi muutoin markkinoilta saanut. Saksa on toimittanut komissiolle sisäisen arvion kyseisten kahden maa-alueen arvosta. Sen mukaan niiden markkina-arvo olisi yhteensä noin [...]. Kolmas alue myytiin [...] hintaan. Saksa on toimittanut komissiolle arvion vuonna 2002 luovutetuista maa-alueista. Arvion mukaan alkuperäisen aidan ulkopuolelta luovutettujen maa-alueiden arvo oli [...] ja lentoaseman alueella luovutettujen maa-alueiden arvo [...]. Saksan mukaan tätä arviota voidaan käyttää myös vuonna 2004 myydyn maa-alueen arvon määrittämiseen. Tältä pohjalta Saksa arvioi, että vuonna 2004 myydyn maa-alueen arvo oli kaupantekohetkellä [...], mikä vastaa FSBesitzG:n maksamaa hintaa. Komissio toteaa ensinnäkin, että Saksan mainitsema arvio ei ole riippumattoman asiantuntijan tekemä, vaan se on Saarlandin finanssiministeriön maa-alueiden myynnistä vastaavan yksikön sisäinen arvio. Saksa ei ole myöskään mitenkään selvittänyt, miten arvioon on päädytty. Erityisesti jäi epäselväksi, mitkä maa-alueet sijaitsivat lentoaseman alueella ja mitkä sen ulkopuolella. Siksi komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että maksettu hinta oli markkina-arvoa alhaisempi ja antoi FSBestizG.lle etua. Koska ainoastaan FSBesitzG hyötyi kyseisistä kolmesta luovutuksesta, on myös katsottava, että ne olivat luonteeltaan valikoivia. Luovutukset voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan samoin perustein, jotka on esitetty 218–225 kappaleessa. Näin ollen kolmen maa-alueen luovutuksessa oli kyse valtiontuesta. |
| --- | --- |

(302)

Kahden maksutta tapahtuneen luovutuksen on katsottava antaneen FSBesitzG:lle edun, jota se ei olisi muutoin markkinoilta saanut. Saksa on toimittanut komissiolle sisäisen arvion kyseisten kahden maa-alueen arvosta. Sen mukaan niiden markkina-arvo olisi yhteensä noin [...]. Kolmas alue myytiin [...] hintaan. Saksa on toimittanut komissiolle arvion vuonna 2002 luovutetuista maa-alueista. Arvion mukaan alkuperäisen aidan ulkopuolelta luovutettujen maa-alueiden arvo oli [...] ja lentoaseman alueella luovutettujen maa-alueiden arvo [...]. Saksan mukaan tätä arviota voidaan käyttää myös vuonna 2004 myydyn maa-alueen arvon määrittämiseen. Tältä pohjalta Saksa arvioi, että vuonna 2004 myydyn maa-alueen arvo oli kaupantekohetkellä [...], mikä vastaa FSBesitzG:n maksamaa hintaa. Komissio toteaa ensinnäkin, että Saksan mainitsema arvio ei ole riippumattoman asiantuntijan tekemä, vaan se on Saarlandin finanssiministeriön maa-alueiden myynnistä vastaavan yksikön sisäinen arvio. Saksa ei ole myöskään mitenkään selvittänyt, miten arvioon on päädytty. Erityisesti jäi epäselväksi, mitkä maa-alueet sijaitsivat lentoaseman alueella ja mitkä sen ulkopuolella. Siksi komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että maksettu hinta oli markkina-arvoa alhaisempi ja antoi FSBestizG.lle etua. Koska ainoastaan FSBesitzG hyötyi kyseisistä kolmesta luovutuksesta, on myös katsottava, että ne olivat luonteeltaan valikoivia. Luovutukset voivat vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan samoin perustein, jotka on esitetty 218–225 kappaleessa. Näin ollen kolmen maa-alueen luovutuksessa oli kyse valtiontuesta.

| (303) | Lisäksi komissio katsoo, että koska tuki liittyi kiinteän käyttöomaisuuden vastikkeettomaan luovutukseen, tukea on arvioitava investointitukena. |
| --- | --- |

(303)

Lisäksi komissio katsoo, että koska tuki liittyi kiinteän käyttöomaisuuden vastikkeettomaan luovutukseen, tukea on arvioitava investointitukena.

5.2.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (304) | Investointituki käytettiin kiitotien pään turva-alueen (RESA) laajentamiseen. Kuten 5.1.5.3 jaksossa esitetään, investointi tehtiin, jotta lentoasema pysyisi täysin toimintakelpoisena, mikä puolestaan edistäisi alueen kehitystä. Komissio katsoo, että maa-alueiden luovutuksen muodossa toteutettu investointituki täyttää myös muut vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaiset soveltuvuusehdot, koska 5.1.5.3 jaksossa esitetyt syyt pätevät yhtä lailla tässä. Siksi tehdään päätelmä, että Saarbrückenin lentoasemalle maa-alueiden luovutuksen muodossa myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(304)

Investointituki käytettiin kiitotien pään turva-alueen (RESA) laajentamiseen. Kuten 5.1.5.3 jaksossa esitetään, investointi tehtiin, jotta lentoasema pysyisi täysin toimintakelpoisena, mikä puolestaan edistäisi alueen kehitystä. Komissio katsoo, että maa-alueiden luovutuksen muodossa toteutettu investointituki täyttää myös muut vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen 61 kohdan mukaiset soveltuvuusehdot, koska 5.1.5.3 jaksossa esitetyt syyt pätevät yhtä lailla tässä. Siksi tehdään päätelmä, että Saarbrückenin lentoasemalle maa-alueiden luovutuksen muodossa myönnetty investointituki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

5.3   VH SAARILLE JA FSBESITZG:LLE MYÖNNETYT LAINOJEN TAKAUKSET

5.3.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (305) | Komissio toteaa, että Saarlandin osavaltio takasi FSBesitzG:n lainoja kolmesti saamatta mitään korvausta. Se toteaa kuitenkin myös, että kaikki takaukset myönnettiin ennen vuotta 2000. Koska FSBesitzG:tä voitiin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä vasta vuodesta 2000, komissio katsoo, että takaukset eivät antaneet etua yritykselle eivätkä ne siksi ole valtiontukea. |
| --- | --- |

(305)

Komissio toteaa, että Saarlandin osavaltio takasi FSBesitzG:n lainoja kolmesti saamatta mitään korvausta. Se toteaa kuitenkin myös, että kaikki takaukset myönnettiin ennen vuotta 2000. Koska FSBesitzG:tä voitiin pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä vasta vuodesta 2000, komissio katsoo, että takaukset eivät antaneet etua yritykselle eivätkä ne siksi ole valtiontukea.

| (306) | Vh Saarille annettujen tukikirjeiden osalta komissio muistuttaa 203 kappaleessa esitetystä aiemmasta päätelmästään, jonka mukaan vh Saar käyttää saamaansa rahoitusta täyttääkseen rahoitusvelvoitteensa Saarbrückenin lentoasemaa kohtaan. Lisäksi lainat, jotka vh Saar otti tukikirjeiden antamisen jälkeen, välitettiin edelleen Saarbrückenin lentoasemalle. Siksi voidaan päätellä, että näihin kirjeisiin sisältynyt etu ei hyödyttänyt vh Saaria, vaan niihin mahdollisesti liittyvä etu, jos sellaista oli, siirrettiin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(306)

Vh Saarille annettujen tukikirjeiden osalta komissio muistuttaa 203 kappaleessa esitetystä aiemmasta päätelmästään, jonka mukaan vh Saar käyttää saamaansa rahoitusta täyttääkseen rahoitusvelvoitteensa Saarbrückenin lentoasemaa kohtaan. Lisäksi lainat, jotka vh Saar otti tukikirjeiden antamisen jälkeen, välitettiin edelleen Saarbrückenin lentoasemalle. Siksi voidaan päätellä, että näihin kirjeisiin sisältynyt etu ei hyödyttänyt vh Saaria, vaan niihin mahdollisesti liittyvä etu, jos sellaista oli, siirrettiin lentoasemalle.

| (307) | Lentoaseman saaman edun osalta voidaan todeta, että lainat, joiden vakuutena tukikirjeet olivat, käytettiin infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen. Jos tukikirjeisiin sisältyi tukea, se soveltuisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla 5.1.5.3 jaksossa esitetyistä syistä sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(307)

Lentoaseman saaman edun osalta voidaan todeta, että lainat, joiden vakuutena tukikirjeet olivat, käytettiin infrastruktuuri-investointien rahoittamiseen. Jos tukikirjeisiin sisältyi tukea, se soveltuisi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla 5.1.5.3 jaksossa esitetyistä syistä sisämarkkinoille.

5.4   FSBESITZG:N JA FSBG:N VÄLINEN VUOKRASOPIMUS

5.4.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (308) | Komissio katsoi jo 181 kappaleessa, että FSBG oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Siksi on arvioitava ainoastaan, saiko FSBG vuokrasopimuksista etua, myönnettiinkö etu valtion varoista sekä vääristikö se kilpailua ja vaikuttiko se jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(308)

Komissio katsoi jo 181 kappaleessa, että FSBG oli SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu yritys. Siksi on arvioitava ainoastaan, saiko FSBG vuokrasopimuksista etua, myönnettiinkö etu valtion varoista sekä vääristikö se kilpailua ja vaikuttiko se jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

Voimassa olevan ja uuden tuen erottaminen toisistaan

| (309) | Komissio toteaa ensin, että 7 päivänä heinäkuuta 1997 tehty 1 päivään heinäkuuta 2006 voimassa ollut vuokrasopimus, jäljempänä ”vuoden 1997 sopimus”, ja 1 päivästä heinäkuuta 2006 voimassa ollut sopimus, jäljempänä ”vuoden 2006 sopimus”, on pidettävä toisistaan erillään. Kuten edellä korostettiin, lentoaseman rakentamista ja pitämistä ei pidetty taloudellisena toimintana ennen vuotta 2000. Tästä seuraa, että ennen vuotta 2000 toteutetut, valtiontukena pidettävät tukijärjestelyt ovat voimassa olevaa tukea vuoden 2000 jälkeen (ks. 5.1.2 jakso). Näin ollen ei ole tarpeen tutkia tarkemmin, oliko vuoden 1997 sopimus (jossa määrättiin kiinteämääräisestä vuosivuokrasta) tosiasiassa tukea, koska sitä pidettäisiin joka tapauksessa voimassa olevana tukena. |
| --- | --- |

(309)

Komissio toteaa ensin, että 7 päivänä heinäkuuta 1997 tehty 1 päivään heinäkuuta 2006 voimassa ollut vuokrasopimus, jäljempänä ”vuoden 1997 sopimus”, ja 1 päivästä heinäkuuta 2006 voimassa ollut sopimus, jäljempänä ”vuoden 2006 sopimus”, on pidettävä toisistaan erillään. Kuten edellä korostettiin, lentoaseman rakentamista ja pitämistä ei pidetty taloudellisena toimintana ennen vuotta 2000. Tästä seuraa, että ennen vuotta 2000 toteutetut, valtiontukena pidettävät tukijärjestelyt ovat voimassa olevaa tukea vuoden 2000 jälkeen (ks. 5.1.2 jakso). Näin ollen ei ole tarpeen tutkia tarkemmin, oliko vuoden 1997 sopimus (jossa määrättiin kiinteämääräisestä vuosivuokrasta) tosiasiassa tukea, koska sitä pidettäisiin joka tapauksessa voimassa olevana tukena.

| (310) | Toisaalta FSBG:n vuonna 2006 tekemää uutta vuokrasopimusta, jolla muutettiin maksettavan vuosivuokran määräytymisedellytyksiä (erityisesti uusi hintaelementti eli tietty FSBG:n vuosituloksesta laskettava prosenttiosuus), ei voida pitää pelkästään muodollisena tai hallinnollisena muutoksena, ”joka ei vaikuta tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehtyyn arviointiin” (82). Jos vuoden 2006 sopimusta pidetään valtiontukena, sitä ei tämän vuoksi voida pitää voimassa olevana tukena, vaan se on ennemminkin uusi tuki. |
| --- | --- |

(310)

Toisaalta FSBG:n vuonna 2006 tekemää uutta vuokrasopimusta, jolla muutettiin maksettavan vuosivuokran määräytymisedellytyksiä (erityisesti uusi hintaelementti eli tietty FSBG:n vuosituloksesta laskettava prosenttiosuus), ei voida pitää pelkästään muodollisena tai hallinnollisena muutoksena, ”joka ei vaikuta tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille tehtyyn arviointiin” (82). Jos vuoden 2006 sopimusta pidetään valtiontukena, sitä ei tämän vuoksi voida pitää voimassa olevana tukena, vaan se on ennemminkin uusi tuki.

Valtion varat ja valtion toimenpide

| (311) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtiosta johtuvaksi. |
| --- | --- |

(311)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, se on rahoitettava valtion varoista ja toimenpiteen toteuttamista koskeva päätös on voitava katsoa valtiosta johtuvaksi.

| (312) | Vuoden 2006 sopimus tehtiin FSBesitzG:n ja FSBG:n välillä. Valtio omisti (välillisesti) 100 prosenttia FSBesitzG:stä, ja se näin saattoi käyttää yrityksessä määräysvaltaa. Suostuminen vuokrasopimukseen, jossa vuokra on markkinahintaa alhaisempi, merkitsisi yritykselle ja sen omistajalle eli viime kädessä Saarlandille tulojen menetystä eli sitä, että toimenpide rahoitetaan valtion varoista. Valtion roolista komissio toteaa, että FSGesitzG:n yhtiöjärjestyksen mukaan hallintoneuvoston jäsenet nimittää Saarlandin osavaltion hallitus ja hallintoneuvoston puheenjohtajan ilmailualasta vastaava ministeriö. Vuoden 2006 sopimuksen tekemiseen tarvittiin Saarlandin osavaltion hallitusta edustavan hallintoneuvoston suostumus (83). Komissio voi näin ollen päätellä, että toimenpide on valtiosta johtuva. |
| --- | --- |

(312)

Vuoden 2006 sopimus tehtiin FSBesitzG:n ja FSBG:n välillä. Valtio omisti (välillisesti) 100 prosenttia FSBesitzG:stä, ja se näin saattoi käyttää yrityksessä määräysvaltaa. Suostuminen vuokrasopimukseen, jossa vuokra on markkinahintaa alhaisempi, merkitsisi yritykselle ja sen omistajalle eli viime kädessä Saarlandille tulojen menetystä eli sitä, että toimenpide rahoitetaan valtion varoista. Valtion roolista komissio toteaa, että FSGesitzG:n yhtiöjärjestyksen mukaan hallintoneuvoston jäsenet nimittää Saarlandin osavaltion hallitus ja hallintoneuvoston puheenjohtajan ilmailualasta vastaava ministeriö. Vuoden 2006 sopimuksen tekemiseen tarvittiin Saarlandin osavaltion hallitusta edustavan hallintoneuvoston suostumus (83). Komissio voi näin ollen päätellä, että toimenpide on valtiosta johtuva.

Taloudellinen etu

| (313) | Jotta voidaan määrittää, saiko FSBG vuoden 2006 sopimuksesta taloudellista etua, on joko verrattava sopimusehtoja markkinoilla tuolloin tavanomaisiin samantyyppisen sopimuksen ehtoihin tai, jos se ei ole mahdollista, pohdittava, olisiko voittoa tavoitteleva markkinataloustoimija tehnyt sopimuksen. |
| --- | --- |

(313)

Jotta voidaan määrittää, saiko FSBG vuoden 2006 sopimuksesta taloudellista etua, on joko verrattava sopimusehtoja markkinoilla tuolloin tavanomaisiin samantyyppisen sopimuksen ehtoihin tai, jos se ei ole mahdollista, pohdittava, olisiko voittoa tavoitteleva markkinataloustoimija tehnyt sopimuksen.

| (314) | Saksa ei ole toimittanut näyttöä, joka osoittaisi, että vuoden 2006 sopimus oli tuolloin vallinneiden tavanomaisten markkinaehtojen mukainen. Siksi on tarpeen arvioida, olisiko kohtuullista voittoa tavoitteleva järkevästi toimiva markkinataloustoimija tehnyt vuoden 2006 sopimuksen. |
| --- | --- |

(314)

Saksa ei ole toimittanut näyttöä, joka osoittaisi, että vuoden 2006 sopimus oli tuolloin vallinneiden tavanomaisten markkinaehtojen mukainen. Siksi on tarpeen arvioida, olisiko kohtuullista voittoa tavoitteleva järkevästi toimiva markkinataloustoimija tehnyt vuoden 2006 sopimuksen.

| (315) | Komissio toteaa FSBesitzG:n tuottaneen ainakin vuodesta 2000 jatkuvasti tappiota (ks. taulukko 3). Koska vuokrasopimus FSBG:n kanssa oli käytännössä sen ainoa tulonlähde (jos ei oteta huomioon, että vh Saar kattoi vuotuiset tappiot), vaikuttaisi siltä, että järkevästi toimiva markkinataloustoimija olisi FSBesitzG:n asemassa pyrkinyt kattamaan omat kustannuksensa tästä vuokrasopimuksesta saamillaan tuloilla. FSBesitzG:n kustannukset olivat suuremmat kuin tulot, jotka se sai vuokraamalla lentoasemaa FSBG:lle. Ei myöskään vaikuta siltä, että FSBesitzG olisi vuoden 2006 sopimuksen tehdessään noudattanut pitkän aikavälin kannattavuuteen tähtäävää strategiaa. |
| --- | --- |

(315)

Komissio toteaa FSBesitzG:n tuottaneen ainakin vuodesta 2000 jatkuvasti tappiota (ks. taulukko 3). Koska vuokrasopimus FSBG:n kanssa oli käytännössä sen ainoa tulonlähde (jos ei oteta huomioon, että vh Saar kattoi vuotuiset tappiot), vaikuttaisi siltä, että järkevästi toimiva markkinataloustoimija olisi FSBesitzG:n asemassa pyrkinyt kattamaan omat kustannuksensa tästä vuokrasopimuksesta saamillaan tuloilla. FSBesitzG:n kustannukset olivat suuremmat kuin tulot, jotka se sai vuokraamalla lentoasemaa FSBG:lle. Ei myöskään vaikuta siltä, että FSBesitzG olisi vuoden 2006 sopimuksen tehdessään noudattanut pitkän aikavälin kannattavuuteen tähtäävää strategiaa.

| (316) | Näiden näkökohtien perusteella vuoden 2006 sopimuksen tekemistä ei voida pitää markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena, ja siksi se antoi FSBG:lle etua. |
| --- | --- |

(316)

Näiden näkökohtien perusteella vuoden 2006 sopimuksen tekemistä ei voida pitää markkinataloustoimijaperiaatteen mukaisena, ja siksi se antoi FSBG:lle etua.

Valikoivuus

| (317) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että valtiontueksi voidaan määritellä toimenpiteitä, jotka suosivat ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Koska vuoden 2006 sopimus hyödytti ainoastaan FSBG:tä, sitä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoivana. |
| --- | --- |

(317)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että valtiontueksi voidaan määritellä toimenpiteitä, jotka suosivat ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Koska vuoden 2006 sopimus hyödytti ainoastaan FSBG:tä, sitä voidaan pitää SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla valikoivana.

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus kauppaan

| (318) | Toimenpide saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan 5.1.1. jaksossa esitetyistä syistä. |
| --- | --- |

(318)

Toimenpide saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa kauppaan 5.1.1. jaksossa esitetyistä syistä.

Päätelmät

| (319) | Komissio katsoo, että vuoden 2006 sopimukseen sisältyi valtiontukea FSBG:lle. Sitä on arvioitava toimintatukena. |
| --- | --- |

(319)

Komissio katsoo, että vuoden 2006 sopimukseen sisältyi valtiontukea FSBG:lle. Sitä on arvioitava toimintatukena.

5.4.2   SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (320) | Kuten 5.1.5.4. jaksossa selostetaan, ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisen alkamista myönnetyn toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että seuraavat edellytykset (84) täyttyvät:






  — | vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen |
| --- | --- | --- |

(320)

Kuten 5.1.5.4. jaksossa selostetaan, ennen vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen soveltamisen alkamista myönnetyn toimintatuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille kattamattomien toimintakustannusten koko määrän osalta edellyttäen, että seuraavat edellytykset (84) täyttyvät:

—

vaikutus selkeästi määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseen

| — | tukitoimenpiteiden tarve |
| --- | --- |

—

tukitoimenpiteiden tarve

| — | toimenpiteen kannustava vaikutus |
| --- | --- |

—

toimenpiteen kannustava vaikutus

| — | tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään) |
| --- | --- |

—

tukimäärän oikeasuhteisuus (tuen rajaaminen välttämättömään)

| (321) | Arvioitavana olevalla toimintatuella, jossa oli kyse lentoasemainfrastruktuurin vuokraamisesta alle markkinahinnan, oli tarkoitus säilyttää Saarbrückenin lentoaseman käyttö asianmukaisella tasolla. |
| --- | --- |

(321)

Arvioitavana olevalla toimintatuella, jossa oli kyse lentoasemainfrastruktuurin vuokraamisesta alle markkinahinnan, oli tarkoitus säilyttää Saarbrückenin lentoaseman käyttö asianmukaisella tasolla.

| (322) | Lentoasemille myönnettävän toimintatuen katsotaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 kohdan mukaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä, auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai edistää alueellista kehitystä. |
| --- | --- |

(322)

Lentoasemille myönnettävän toimintatuen katsotaan vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 kohdan mukaan edistävän yhteisen edun mukaista tavoitetta, jos se lisää unionin kansalaisten liikkuvuutta ja alueellisia yhteyksiä, auttaa torjumaan lentoliikenteen ruuhkautumista unionin suurilla keskuslentoasemilla tai edistää alueellista kehitystä.

| (323) | Kuten 254 kappaleessa esitetään, Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki edisti alueen yhteyksiä ja kehitystä. Päällekkäisyysargumentti koskee 284 kappaleessa esitetyistä syistä enemminkin Zweibrückenin lentoasemalle myönnettyä valtiontukea. |
| --- | --- |

(323)

Kuten 254 kappaleessa esitetään, Saarbrückenin lentoasemalle myönnetty toimintatuki edisti alueen yhteyksiä ja kehitystä. Päällekkäisyysargumentti koskee 284 kappaleessa esitetyistä syistä enemminkin Zweibrückenin lentoasemalle myönnettyä valtiontukea.

| (324) | Näin ollen komissio katsoo, että FSBG:lle myönnetty toimintatuki edisti yhteisen edun mukaista tavoitetta parantamalla Saarlandin alueen yhteyksiä ja edistämällä alueen kehitystä alueen liikennetarpeita vastaavan liikenneinfrastruktuurin avulla. |
| --- | --- |

(324)

Näin ollen komissio katsoo, että FSBG:lle myönnetty toimintatuki edisti yhteisen edun mukaista tavoitetta parantamalla Saarlandin alueen yhteyksiä ja edistämällä alueen kehitystä alueen liikennetarpeita vastaavan liikenneinfrastruktuurin avulla.

| (325) | Kuten vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa todetaan, pienet lentoasemat saattavat kohdata vaikeuksia toimintansa rahoittamisessa ilman julkisia varoja. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 118 kohdan mukaan lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajaliikenne on alle 7 00  000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan merkittävää osaa toimintakustannuksistaan. Saarbrückenin lentoaseman liikenne jäi jatkuvasti alle 7 00  000 matkustajan. Siksi komissio katsoo, että tuki oli tarpeen, sillä sen avulla oli mahdollista parantaa alueen yhteyksiä, mihin markkinat eivät olisi yksin pystyneet. |
| --- | --- |

(325)

Kuten vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa todetaan, pienet lentoasemat saattavat kohdata vaikeuksia toimintansa rahoittamisessa ilman julkisia varoja. Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 118 kohdan mukaan lentoasemat, joiden vuotuinen matkustajaliikenne on alle 7 00  000 matkustajaa, eivät ehkä pysty kattamaan merkittävää osaa toimintakustannuksistaan. Saarbrückenin lentoaseman liikenne jäi jatkuvasti alle 7 00  000 matkustajan. Siksi komissio katsoo, että tuki oli tarpeen, sillä sen avulla oli mahdollista parantaa alueen yhteyksiä, mihin markkinat eivät olisi yksin pystyneet.

| (326) | Kuten edellä kerrottiin, Saarbrückenin lentoasema sai investointitukea, jonka avulla lentoaseman oli mahdollista tyydyttää Saarlandin alueen yhteys- ja liikennetarpeet (ks. 285 kappale). Melko vakaasta matkustajamäärästä huolimatta lentoasema ei pysty kattamaan toimintakustannuksiaan. Tähän liittyen komissio toteaa, että myös FSBG tuotti tappiota vuosina 2006 ja 2007, jolloin vuoden 2006 sopimusta sovellettiin (vuonna 2006 tappiota tuli - 2 14  709 euroa ja vuonna 2007 -  2 7 37  773 euroa). Toiminta oli tappiollista siitä huolimatta, että FSBG:n maksoi tuolloin pienempää vuokraa kuin vuoden 1997 sopimuksen nojalla (ks. taulukko 7). Näin ollen voidaan olettaa, että vuoden 2006 sopimukseen sisältyvällä tuella oli kannustava vaikutus eikä se ylittänyt määrää, joka tarvittiin toiminnan tappioiden kattamiseen, joten se rajoittui määrään, joka oli välttämätön tuetun toiminnan toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(326)

Kuten edellä kerrottiin, Saarbrückenin lentoasema sai investointitukea, jonka avulla lentoaseman oli mahdollista tyydyttää Saarlandin alueen yhteys- ja liikennetarpeet (ks. 285 kappale). Melko vakaasta matkustajamäärästä huolimatta lentoasema ei pysty kattamaan toimintakustannuksiaan. Tähän liittyen komissio toteaa, että myös FSBG tuotti tappiota vuosina 2006 ja 2007, jolloin vuoden 2006 sopimusta sovellettiin (vuonna 2006 tappiota tuli - 2 14  709 euroa ja vuonna 2007 -  2 7 37  773 euroa). Toiminta oli tappiollista siitä huolimatta, että FSBG:n maksoi tuolloin pienempää vuokraa kuin vuoden 1997 sopimuksen nojalla (ks. taulukko 7). Näin ollen voidaan olettaa, että vuoden 2006 sopimukseen sisältyvällä tuella oli kannustava vaikutus eikä se ylittänyt määrää, joka tarvittiin toiminnan tappioiden kattamiseen, joten se rajoittui määrään, joka oli välttämätön tuetun toiminnan toteuttamiseksi.

| (327) | Tällä perusteella komissio päättelee, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa asetetut soveltuvuusehdot täyttyvät. |
| --- | --- |

(327)

Tällä perusteella komissio päättelee, että vuoden 2014 ilmailusuuntaviivoissa asetetut soveltuvuusehdot täyttyvät.

5.5   LENTOYHTIÖILLE MYÖNNETYT ALENNUKSET / MARKKINOINTISOPIMUKSET

5.5.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (328) | Lentoliikennepalveluja tarjotessaan lentoyhtiöt harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. On arvioitava, koituiko lentoyhtiöiden ja kyseisen lentoaseman välisistä järjestelyistä ensin mainituille taloudellista etua. |
| --- | --- |

(328)

Lentoliikennepalveluja tarjotessaan lentoyhtiöt harjoittavat taloudellista toimintaa ja ovat siksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja yrityksiä. On arvioitava, koituiko lentoyhtiöiden ja kyseisen lentoaseman välisistä järjestelyistä ensin mainituille taloudellista etua.

Taloudellinen etu

| (329) | Kun lentoaseman käytettävissä on julkisia varoja, tuki lentoyhtiöille voidaan periaatteessa sulkea pois silloin, kun lentoaseman ja lentoyhtiön välinen suhde on markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukainen. Edun saaminen voidaan yleensä sulkea pois, jos a) palveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa tai b) ennakkoanalyysin perusteella voidaan osoittaa, että lentoasemaa/lentoyhtiötä koskeva järjestely johtaa lentoaseman positiiviseen asteittain nousevaan voitto-osuuteen ja on osa kokonaisstrategiaa, joka pitkällä aikavälillä johtaa kannattavaan toimintaan. |
| --- | --- |

(329)

Kun lentoaseman käytettävissä on julkisia varoja, tuki lentoyhtiöille voidaan periaatteessa sulkea pois silloin, kun lentoaseman ja lentoyhtiön välinen suhde on markkinataloustoimijatestin vaatimusten mukainen. Edun saaminen voidaan yleensä sulkea pois, jos a) palveluista peritty hinta vastaa markkinahintaa tai b) ennakkoanalyysin perusteella voidaan osoittaa, että lentoasemaa/lentoyhtiötä koskeva järjestely johtaa lentoaseman positiiviseen asteittain nousevaan voitto-osuuteen ja on osa kokonaisstrategiaa, joka pitkällä aikavälillä johtaa kannattavaan toimintaan.

| (330) | Arvioitaessa, onko jokin järjestely, jonka lentoasema on tehnyt lentoyhtiön kanssa, markkinataloustoimijatestin mukainen, lentoyhtiön lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista odotetut tuotot olisi otettava huomioon lentoasemamaksujen lisäksi, vähennettynä mahdollisilla alennuksilla, markkinointituella tai kannusteohjelmilla. Vastaavasti on otettava huomioon kaikki kyseessä olevan lentoyhtiön toimintaan lentoasemalla liittyvät lentoasemalle kertyvät lisäkustannukset. Näihin lisäkustannuksiin voivat kuulua kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Sitä vastoin kustannuksia, jotka lentoasemalle kertyisivät joka tapauksessa riippumatta lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloustoimijatestissä. |
| --- | --- |

(330)

Arvioitaessa, onko jokin järjestely, jonka lentoasema on tehnyt lentoyhtiön kanssa, markkinataloustoimijatestin mukainen, lentoyhtiön lentoliikenteeseen liittymättömistä toiminnoista odotetut tuotot olisi otettava huomioon lentoasemamaksujen lisäksi, vähennettynä mahdollisilla alennuksilla, markkinointituella tai kannusteohjelmilla. Vastaavasti on otettava huomioon kaikki kyseessä olevan lentoyhtiön toimintaan lentoasemalla liittyvät lentoasemalle kertyvät lisäkustannukset. Näihin lisäkustannuksiin voivat kuulua kaikki kustannus- tai investointilajit, kuten henkilöstöön, kalustoon ja investointeihin liittyvät lisäkustannukset, jotka aiheutuvat lentoyhtiön läsnäolosta lentoasemalla. Jos lentoaseman on esimerkiksi laajennettava tai rakennettava uusi terminaali tai muita tiloja ensi sijassa tietyn lentoyhtiön tarpeiden täyttämiseksi, tällaiset kustannukset olisi otettava huomioon lisäkustannuksia laskettaessa. Sitä vastoin kustannuksia, jotka lentoasemalle kertyisivät joka tapauksessa riippumatta lentoyhtiön kanssa tehdystä järjestelystä, ei pitäisi ottaa huomioon markkinataloustoimijatestissä.

| (331) | Jotta voidaan sulkea pois mahdollisuus, että sisämarkkinoille soveltuvasta tuesta johtuva etu siirtyy tietylle lentoyhtiölle, lentoasemainfrastruktuurin on oltava avoin kaikille lentoyhtiöille eikä sitä saa varata tietylle lentoyhtiölle. |
| --- | --- |

(331)

Jotta voidaan sulkea pois mahdollisuus, että sisämarkkinoille soveltuvasta tuesta johtuva etu siirtyy tietylle lentoyhtiölle, lentoasemainfrastruktuurin on oltava avoin kaikille lentoyhtiöille eikä sitä saa varata tietylle lentoyhtiölle.

| (332) | Komissio arvioi tätä taustaa vasten Saarbrückenin lentoasemalla sovellettavan lentoasemamaksujen yleisen järjestelmän sekä lentoyhtiöiden ja Saarbrückenin lentoaseman väliset erilliset sopimukset, jotka poikkeavat lentoasemamaksujen järjestelmästä tai eivät kuulu sen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(332)

Komissio arvioi tätä taustaa vasten Saarbrückenin lentoasemalla sovellettavan lentoasemamaksujen yleisen järjestelmän sekä lentoyhtiöiden ja Saarbrückenin lentoaseman väliset erilliset sopimukset, jotka poikkeavat lentoasemamaksujen järjestelmästä tai eivät kuulu sen soveltamisalaan.

Lentoyhtiöille myönnetyt alennukset

| (333) | Saarbrückenin lentoasemalla otettiin 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöön uusi maksutariffi, jäljempänä ”vuoden 2007 maksutariffi”. Tariffissa annettiin tietyt ehdot täyttäville lentoyhtiöille alennuksia. Vuoden 2007 maksutariffissa annettiin uusia lentoyhtiöitä, uusia kohteita ja matkustajamäärien kasvua koskevia alennuksia. Maksutariffiin ei ollut aiemmin sisältynyt alennuksia. Saarbrückenin lentoasema on vahvistanut uuden 1 päivänä syyskuuta 2013 voimaan tulleen maksutariffin, joka korvasi vuoden 2007 maksutariffin. Tämä päätös ei koske vuoden 2013 maksutariffia. |
| --- | --- |

(333)

Saarbrückenin lentoasemalla otettiin 1 päivänä huhtikuuta 2007 käyttöön uusi maksutariffi, jäljempänä ”vuoden 2007 maksutariffi”. Tariffissa annettiin tietyt ehdot täyttäville lentoyhtiöille alennuksia. Vuoden 2007 maksutariffissa annettiin uusia lentoyhtiöitä, uusia kohteita ja matkustajamäärien kasvua koskevia alennuksia. Maksutariffiin ei ollut aiemmin sisältynyt alennuksia. Saarbrückenin lentoasema on vahvistanut uuden 1 päivänä syyskuuta 2013 voimaan tulleen maksutariffin, joka korvasi vuoden 2007 maksutariffin. Tämä päätös ei koske vuoden 2013 maksutariffia.

| (334) | Soveltaessaan markkinataloustoimijatestiä tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen komission on ensiksi määritettävä, vastasiko veloitettu hinta markkinahintaa. Tämän suhteen komissio epäilee, voidaanko tällä hetkellä määrittää sopiva vertailukohta lentoasemien tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Jos markkinoilla toimivaa vertailukohtaa ei voida määrittää, komission on tehtävä ennakkoanalyysi vuoden 2007 maksutariffin asteittaisesta kannattavuudesta. |
| --- | --- |

(334)

Soveltaessaan markkinataloustoimijatestiä tarkasteltavana olevaan toimenpiteeseen komission on ensiksi määritettävä, vastasiko veloitettu hinta markkinahintaa. Tämän suhteen komissio epäilee, voidaanko tällä hetkellä määrittää sopiva vertailukohta lentoasemien tarjoamien palvelujen todellisen markkinahinnan selvittämiseksi. Jos markkinoilla toimivaa vertailukohtaa ei voida määrittää, komission on tehtävä ennakkoanalyysi vuoden 2007 maksutariffin asteittaisesta kannattavuudesta.

| (335) | Vuoden 2007 maksutariffi otettiin käyttöön Saarbrückenin lentoaseman kilpailukyvyn lisäämiseksi. Laatiessaan vuoden 2007 maksutariffia Saarbrückenin lentoaseman pitäjä analysoi matkustajamääriä, lentoasemaoperaatioita sekä tulosta vuosina 1997–2006. Saksan mukaan tuolloin tehty markkina-analyysi osoitti, että Saarbrücken oli yksi Saksan kalleimmista lentoasemista. Komissio toteaa TUIFlyn lähteneen Saarbrückenistä loppuvuodesta 2006. Lisäksi Saarbrücken sai Zwibrückenistä uuden kilpailijan vuoden 2006 jälkeen. Kaikki nämä tekijät yhdessä saivat Saarbrückenin lentoaseman tarkastelemaan uudelleen hinnoittelupolitiikkaansa ja ottamaan käyttöön tarkistetun maksutariffin, joka tarjoaa kannustimia alennusten muodossa lentoaseman tulevan elinkelpoisuuden ja kannattavuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(335)

Vuoden 2007 maksutariffi otettiin käyttöön Saarbrückenin lentoaseman kilpailukyvyn lisäämiseksi. Laatiessaan vuoden 2007 maksutariffia Saarbrückenin lentoaseman pitäjä analysoi matkustajamääriä, lentoasemaoperaatioita sekä tulosta vuosina 1997–2006. Saksan mukaan tuolloin tehty markkina-analyysi osoitti, että Saarbrücken oli yksi Saksan kalleimmista lentoasemista. Komissio toteaa TUIFlyn lähteneen Saarbrückenistä loppuvuodesta 2006. Lisäksi Saarbrücken sai Zwibrückenistä uuden kilpailijan vuoden 2006 jälkeen. Kaikki nämä tekijät yhdessä saivat Saarbrückenin lentoaseman tarkastelemaan uudelleen hinnoittelupolitiikkaansa ja ottamaan käyttöön tarkistetun maksutariffin, joka tarjoaa kannustimia alennusten muodossa lentoaseman tulevan elinkelpoisuuden ja kannattavuuden varmistamiseksi.

| (336) | Vaikka käytettävissä olevien tietojen mukaan vuoden 2007 maksutariffia varten ei tehty ennakolta mitään kannattavuusselvityksiä, Saksan mukaan Saarbrückenin lentoasema ei odottanut, että lisääntynyt lentoasemapalveluiden tarjoaminen lentoyhtiöille edellyttäisi lisäinvestointeja tai että toimintakustannukset lisääntyisivät. Siksi ei Saksan näkemyksen mukaan tarvittu ennakolta kannattavuusselvitystä. Näin ollen lisäkustannukset rajoittuivat tarjottuihin kannustimiin. Tähän liittyen komissio toteaa, että vuoden 2007 maksutariffissa todellakin tarjottiin alennuksia, jotka koskivat ainoastaan uusia lentoyhtiöitä, uusia yhteyksiä ja lisääntyneitä matkustajamääriä, mistä seuraa, että se ei vaikuttanut kielteisesti lentoasemalla vallinneeseen tilanteeseen. Komissio toteaa, että ennen vuoden 2007 maksutariffin käyttöönottoa Saarbrückenin lentoaseman kapasiteetista oli käytössä ainoastaan 50 prosenttia. Vuonna 2005 matkustajamäärä oli 4 87  000 matkustajaa. Määrä laski 3 50  000 matkustajaan vuonna 2007. Lentoaseman potentiaalinen kapasiteetti olisi ollut 7 00  000 matkustajaa vuodessa. Komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalla oli TUIFlyn lähdön jälkeen liikakapasiteettia sillä seurauksella, että lisäliikenne voitiin hoitaa ilman, että oli tarpeen parantaa infrastruktuuria, hankkia lisävarusteita tai palkata uutta henkilöstöä. Saksa on vahvistanut, että uusien lentoyhtiöiden ja yhteyksien palvelemiseksi ei ollut tarpeen palkata uutta henkilöstöä tai laajentaa olemassa olevaa infrastruktuuria tai muuta varustusta (esimerkiksi olemassa olevat matkatavarahihnat ja henkilöstö riittivät). |
| --- | --- |

(336)

Vaikka käytettävissä olevien tietojen mukaan vuoden 2007 maksutariffia varten ei tehty ennakolta mitään kannattavuusselvityksiä, Saksan mukaan Saarbrückenin lentoasema ei odottanut, että lisääntynyt lentoasemapalveluiden tarjoaminen lentoyhtiöille edellyttäisi lisäinvestointeja tai että toimintakustannukset lisääntyisivät. Siksi ei Saksan näkemyksen mukaan tarvittu ennakolta kannattavuusselvitystä. Näin ollen lisäkustannukset rajoittuivat tarjottuihin kannustimiin. Tähän liittyen komissio toteaa, että vuoden 2007 maksutariffissa todellakin tarjottiin alennuksia, jotka koskivat ainoastaan uusia lentoyhtiöitä, uusia yhteyksiä ja lisääntyneitä matkustajamääriä, mistä seuraa, että se ei vaikuttanut kielteisesti lentoasemalla vallinneeseen tilanteeseen. Komissio toteaa, että ennen vuoden 2007 maksutariffin käyttöönottoa Saarbrückenin lentoaseman kapasiteetista oli käytössä ainoastaan 50 prosenttia. Vuonna 2005 matkustajamäärä oli 4 87  000 matkustajaa. Määrä laski 3 50  000 matkustajaan vuonna 2007. Lentoaseman potentiaalinen kapasiteetti olisi ollut 7 00  000 matkustajaa vuodessa. Komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalla oli TUIFlyn lähdön jälkeen liikakapasiteettia sillä seurauksella, että lisäliikenne voitiin hoitaa ilman, että oli tarpeen parantaa infrastruktuuria, hankkia lisävarusteita tai palkata uutta henkilöstöä. Saksa on vahvistanut, että uusien lentoyhtiöiden ja yhteyksien palvelemiseksi ei ollut tarpeen palkata uutta henkilöstöä tai laajentaa olemassa olevaa infrastruktuuria tai muuta varustusta (esimerkiksi olemassa olevat matkatavarahihnat ja henkilöstö riittivät).

| (337) | Jokainen uusi lentoyhtiö tai yhteys synnyttäisi sekä lentoliikenteeseen liittyviä että lentoliikenteeseen liittymättömiä tuottoja. Koska kustannustaso pysyi vakaana, jokainen uusi lentoyhtiö tai yhteys vaikuttaisi Saksan mukaan positiivisesti lentoaseman kannattavuuteen. Myös se, että vuoden 2007 maksutariffin käyttöönoton jälkeen Saarbrücken todellakin onnistui houkuttelemaan joitakin uusia lentoyhtiöitä (esimerkiksi Air Berlinin, joka aloitti toimintansa Saarbrückenissä loppuvuodesta 2007) ja saamaan uusia yhteyksiä, kertoi, että alennuksiin perustuva ja liiketoiminnan lisäämiseen tähtäävä strategia toimi. Käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että vuoden 2007 maksutariffi johti lentoaseman tuottojen asteittaiseen lisääntymiseen (vuoden 2007 [...] vuoden 2010 [...]). |
| --- | --- |

(337)

Jokainen uusi lentoyhtiö tai yhteys synnyttäisi sekä lentoliikenteeseen liittyviä että lentoliikenteeseen liittymättömiä tuottoja. Koska kustannustaso pysyi vakaana, jokainen uusi lentoyhtiö tai yhteys vaikuttaisi Saksan mukaan positiivisesti lentoaseman kannattavuuteen. Myös se, että vuoden 2007 maksutariffin käyttöönoton jälkeen Saarbrücken todellakin onnistui houkuttelemaan joitakin uusia lentoyhtiöitä (esimerkiksi Air Berlinin, joka aloitti toimintansa Saarbrückenissä loppuvuodesta 2007) ja saamaan uusia yhteyksiä, kertoi, että alennuksiin perustuva ja liiketoiminnan lisäämiseen tähtäävä strategia toimi. Käytettävissä olevista tiedoista käy ilmi, että vuoden 2007 maksutariffi johti lentoaseman tuottojen asteittaiseen lisääntymiseen (vuoden 2007 [...] vuoden 2010 [...]).

| (338) | Lisäksi komissio toteaa, että arvioidessaan lentoaseman ja lentoyhtiön välisiä järjestelyjä sen olisi arvioitava myös, missä määrin järjestelyjen voidaan katsoa olevan osa lentoaseman kokonaisstrategiaa, jonka on määrä johtaa kannattavaan toimintaan vähintään pitkällä aikavälillä. Komission on tässä otettava huomioon saatavilla ollut tosiasioihin perustuva näyttö ja kehityskulku, jota oli kohtuullista odottaa vuoden 2007 maksutariffia laadittaessa. Erityisesti on otettava huomioon vallitseva markkinatilanne ja lentoliikennemarkkinoiden vapauttamisesta seuranneet markkinoiden muutokset, halpalentoyhtiöiden ja muiden point-to-point-lentoyhtiöiden markkinoilletulo ja kehitys, muutokset lentoasema-alan organisatorisessa ja taloudellisessa rakenteessa ja lentoasemien hoitamien toimintojen eriyttämis- ja monimutkaisuusaste, lentoyhtiöiden ja lentoasemien välisen kilpailun lisääntyminen, vallitsevan markkinatilanteen muutoksista johtuva epävarma taloudellinen ympäristö tai muut taloudelliseen ympäristöön vaikuttavat epävarmuustekijät. Komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalla oli monia syitä (kuten uusi kilpailija, Zweibrücken, vuoden 2006 jälkeen ja TUIFlyn lähtö vuoden 2006 lopussa) pitää alennuksia tarjoavaa tarkistettua maksutariffia välttämättömänä toimena lentoaseman tulevan elinkelpoisuuden ja kannattavuuden varmistamiseksi, kuten 335 kappaleessa kerrotaan. |
| --- | --- |

(338)

Lisäksi komissio toteaa, että arvioidessaan lentoaseman ja lentoyhtiön välisiä järjestelyjä sen olisi arvioitava myös, missä määrin järjestelyjen voidaan katsoa olevan osa lentoaseman kokonaisstrategiaa, jonka on määrä johtaa kannattavaan toimintaan vähintään pitkällä aikavälillä. Komission on tässä otettava huomioon saatavilla ollut tosiasioihin perustuva näyttö ja kehityskulku, jota oli kohtuullista odottaa vuoden 2007 maksutariffia laadittaessa. Erityisesti on otettava huomioon vallitseva markkinatilanne ja lentoliikennemarkkinoiden vapauttamisesta seuranneet markkinoiden muutokset, halpalentoyhtiöiden ja muiden point-to-point-lentoyhtiöiden markkinoilletulo ja kehitys, muutokset lentoasema-alan organisatorisessa ja taloudellisessa rakenteessa ja lentoasemien hoitamien toimintojen eriyttämis- ja monimutkaisuusaste, lentoyhtiöiden ja lentoasemien välisen kilpailun lisääntyminen, vallitsevan markkinatilanteen muutoksista johtuva epävarma taloudellinen ympäristö tai muut taloudelliseen ympäristöön vaikuttavat epävarmuustekijät. Komissio toteaa, että Saarbrückenin lentoasemalla oli monia syitä (kuten uusi kilpailija, Zweibrücken, vuoden 2006 jälkeen ja TUIFlyn lähtö vuoden 2006 lopussa) pitää alennuksia tarjoavaa tarkistettua maksutariffia välttämättömänä toimena lentoaseman tulevan elinkelpoisuuden ja kannattavuuden varmistamiseksi, kuten 335 kappaleessa kerrotaan.

| (339) | Lopuksi komissio toteaa, että infrastruktuuri on avoin kaikille lentoyhtiöille eikä sitä ole varattu tietylle lentoyhtiölle. |
| --- | --- |

(339)

Lopuksi komissio toteaa, että infrastruktuuri on avoin kaikille lentoyhtiöille eikä sitä ole varattu tietylle lentoyhtiölle.

| (340) | Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, että hyväksyessään vuoden 2007 maksutariffin ja siihen sisältyvät alennukset Saarbrückenin lentoasema toimi markkinataloustoimijan tavoin, sillä toiminnan lisääntyminen ei käytännössä aiheuttanut lainkaan lisäkustannuksia, vaan siitä voitiin odottaa saatavan lisätuottoja. Näin ollen asianomaiset lentoyhtiöt eivät saaneet toimenpiteestä taloudellista etua. |
| --- | --- |

(340)

Näiden näkökohtien perusteella komissio katsoo, että hyväksyessään vuoden 2007 maksutariffin ja siihen sisältyvät alennukset Saarbrückenin lentoasema toimi markkinataloustoimijan tavoin, sillä toiminnan lisääntyminen ei käytännössä aiheuttanut lainkaan lisäkustannuksia, vaan siitä voitiin odottaa saatavan lisätuottoja. Näin ollen asianomaiset lentoyhtiöt eivät saaneet toimenpiteestä taloudellista etua.

Markkinointisopimus Air Berlinin kanssa

| (341) | Air Berlin ja Saarbrücken sopivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 tekemässään sopimuksessa, että Air Berlin lisäisi Berliiniin saapuvia ja sieltä lähteviä lentojaan viidellä meno-paluulennolla viikossa ja [...] saapuvia ja sieltä lähteviä lentojaan kolmella meno-paluulennolla viikossa vuoden 2014 huhtikuuhun asti. Vastikkeena siitä, että Air Berlin lisäsi lentojaan ja sitoutui mainostamaan uusia lentoja, Saarbrückenin lentoasema sitoutui maksamaan Air Berlinille vuosina 2011 ja 2012 yhteensä [8 00  000–1 7 00  000 euroa]. |
| --- | --- |

(341)

Air Berlin ja Saarbrücken sopivat 6 päivänä huhtikuuta 2011 tekemässään sopimuksessa, että Air Berlin lisäisi Berliiniin saapuvia ja sieltä lähteviä lentojaan viidellä meno-paluulennolla viikossa ja [...] saapuvia ja sieltä lähteviä lentojaan kolmella meno-paluulennolla viikossa vuoden 2014 huhtikuuhun asti. Vastikkeena siitä, että Air Berlin lisäsi lentojaan ja sitoutui mainostamaan uusia lentoja, Saarbrückenin lentoasema sitoutui maksamaan Air Berlinille vuosina 2011 ja 2012 yhteensä [8 00  000–1 7 00  000 euroa].

| (342) | Saksa on toimittanut komissiolle FSG:n tekemän analyysin kannattavuudesta, jota sopimukselta voitiin sen tekohetkellä odottaa. Suorien markkinointimaksujen lisäksi lentotiheyden lisääntyminen ei aiheuttaisi lisäkustannuksia (85) lentoasemalle, joka Saksan mukaan pystyi hoitamaan lisäliikenteen olemassa olevalla infrastruktuurilla ja henkilöstöllä. Analyysi perustui seuraaviin odotuksiin:

  Taulukko 10


  Air Berlinin kanssa tehdyn markkinointisopimuksen kannattavuuden ennakkoanalyysi (luvut euroina) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2011–2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lisätuotot | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Lisäkustannukset | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Tulos | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(342)

Saksa on toimittanut komissiolle FSG:n tekemän analyysin kannattavuudesta, jota sopimukselta voitiin sen tekohetkellä odottaa. Suorien markkinointimaksujen lisäksi lentotiheyden lisääntyminen ei aiheuttaisi lisäkustannuksia (85) lentoasemalle, joka Saksan mukaan pystyi hoitamaan lisäliikenteen olemassa olevalla infrastruktuurilla ja henkilöstöllä. Analyysi perustui seuraaviin odotuksiin:

Taulukko 10

Air Berlinin kanssa tehdyn markkinointisopimuksen kannattavuuden ennakkoanalyysi (luvut euroina)

2011

2012

2013

2014

2011–2014

Lisätuotot

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Lisäkustannukset

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tulos

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (343) | Vaikka Saksan toimittamassa FSG:n ennakkoanalyysissä ei diskontattu tulevia maksuja sopimuksen tekohetkeen, on selvää, että sopimuksen odotettiin olevan kannattava. Saksan mukaan markkinointisopimuksen mukainen kasvanut lentotiheys ei ole tähän mennessä edellyttänyt uuden henkilöstön palkkaamista tai investointien tekemistä. Kaiken kaikkiaan lentoaseman odotukset ovat pitkälti täyttyneet ja sopimus on ollut kannattava. Saksa on tähän liittyen toimittanut komissiolle sopimuskauden kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana (huhtikuusta 2011 tammikuuhun 2012) saatujen tuottojen perusteella kehitysarvion, jonka mukaan sopimus vaikuttaa kannattavalta. |
| --- | --- |

(343)

Vaikka Saksan toimittamassa FSG:n ennakkoanalyysissä ei diskontattu tulevia maksuja sopimuksen tekohetkeen, on selvää, että sopimuksen odotettiin olevan kannattava. Saksan mukaan markkinointisopimuksen mukainen kasvanut lentotiheys ei ole tähän mennessä edellyttänyt uuden henkilöstön palkkaamista tai investointien tekemistä. Kaiken kaikkiaan lentoaseman odotukset ovat pitkälti täyttyneet ja sopimus on ollut kannattava. Saksa on tähän liittyen toimittanut komissiolle sopimuskauden kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana (huhtikuusta 2011 tammikuuhun 2012) saatujen tuottojen perusteella kehitysarvion, jonka mukaan sopimus vaikuttaa kannattavalta.

| (344) | Analysoituaan sopimuksen ja FSG:n odotukset sopimuksentekohetkellä komissio on vakuuttunut, että sopimus lisäsi Saarbrückenin lentoaseman kannattavuutta, sillä lisätuottojen odotettiin olevan suurempia kuin lisäkustannusten. Koska sopimus näin ollen oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, Air Berlin ei saanut siitä etua. |
| --- | --- |

(344)

Analysoituaan sopimuksen ja FSG:n odotukset sopimuksentekohetkellä komissio on vakuuttunut, että sopimus lisäsi Saarbrückenin lentoaseman kannattavuutta, sillä lisätuottojen odotettiin olevan suurempia kuin lisäkustannusten. Koska sopimus näin ollen oli markkinataloustoimijaperiaatteen mukainen, Air Berlin ei saanut siitä etua.

Päätelmät

| (345) | Kun on todettu, että vuoden 2007 maksutariffista ja siihen sisältyvistä alennuksista sekä vuoden 2011 markkinointisopimuksesta Air Berlinin ja Saarbrückenin lentoaseman välillä ei koitunut etua asianomaisille lentoyhtiöille, muita tukikriteereitä ei tarvitse arvioida. Voidaan todeta, että kyseisille lentoyhtiöille ei myönnetty valtiontukea. |
| --- | --- |

(345)

Kun on todettu, että vuoden 2007 maksutariffista ja siihen sisältyvistä alennuksista sekä vuoden 2011 markkinointisopimuksesta Air Berlinin ja Saarbrückenin lentoaseman välillä ei koitunut etua asianomaisille lentoyhtiöille, muita tukikriteereitä ei tarvitse arvioida. Voidaan todeta, että kyseisille lentoyhtiöille ei myönnetty valtiontukea.

5.6   ALOITUSTUKI CIRRUS AIRLINESILLE

| (346) | Komissio toteaa, että Cirrus Airlines, joka sai vuosina 2005 ja 2006 suoria maksuja FSBesitzG:ltä, haki maksukyvyttömyysmenettelyyn tammikuussa 2012. Menettely aloitettiin huhtikuussa 2012. Tämän seurauksena Cirrus Airlines on lopettanut taloudellisen toimintansa. Koska maksukyvyttömyysmenettelyn lopputulos ei ole selvä, komissio ei tällä hetkellä voi esittää näkemystä siitä, onko Cirrus Airlinesin saamia maksuja koskeva tutkinta kenties tullut tarkoituksettomaksi. Siksi maksut Cirrus Airlinesille eivät ole tämän päätöksen kohteena. |
| --- | --- |

(346)

Komissio toteaa, että Cirrus Airlines, joka sai vuosina 2005 ja 2006 suoria maksuja FSBesitzG:ltä, haki maksukyvyttömyysmenettelyyn tammikuussa 2012. Menettely aloitettiin huhtikuussa 2012. Tämän seurauksena Cirrus Airlines on lopettanut taloudellisen toimintansa. Koska maksukyvyttömyysmenettelyn lopputulos ei ole selvä, komissio ei tällä hetkellä voi esittää näkemystä siitä, onko Cirrus Airlinesin saamia maksuja koskeva tutkinta kenties tullut tarkoituksettomaksi. Siksi maksut Cirrus Airlinesille eivät ole tämän päätöksen kohteena.

6.   PÄÄTELMÄT

| (347) | Komissio päättelee, että FSBesitzG:n/FSG:n rahoittaminen pääomasijoituksella sen tappioiden kattamiseksi vuosina 2000–2012 on valtiontukea siltä osin kuin se liittyy toimintaan, joka ei kuulu yleisen edun piiriin. Tuki on 1 päivästä kesäkuuta 2007 uutta tukea. Osa tuesta on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa investointitukea ja osa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa toimintatukea. Lisäksi komissio päättelee, että pääomasijoitukset vh Saariin eivät ole valtiontukea, sillä vh Saar välitti kaikki saamansa julkiset varat eteenpäin eikä siksi itse saanut taloudellista etua. |
| --- | --- |

(347)

Komissio päättelee, että FSBesitzG:n/FSG:n rahoittaminen pääomasijoituksella sen tappioiden kattamiseksi vuosina 2000–2012 on valtiontukea siltä osin kuin se liittyy toimintaan, joka ei kuulu yleisen edun piiriin. Tuki on 1 päivästä kesäkuuta 2007 uutta tukea. Osa tuesta on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa investointitukea ja osa vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa toimintatukea. Lisäksi komissio päättelee, että pääomasijoitukset vh Saariin eivät ole valtiontukea, sillä vh Saar välitti kaikki saamansa julkiset varat eteenpäin eikä siksi itse saanut taloudellista etua.

| (348) | Maa-alueiden luovutukset ilman korvausta tai markkinahintaa alhaisempaan hintaan vuosina 2002, 2003 ja 2004 ovat valtiontukea siltä osin kuin ne liittyvät toimintaan, joka ei kuulu yleisen edun piiriin. Tuki on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa investointitukea. |
| --- | --- |

(348)

Maa-alueiden luovutukset ilman korvausta tai markkinahintaa alhaisempaan hintaan vuosina 2002, 2003 ja 2004 ovat valtiontukea siltä osin kuin ne liittyvät toimintaan, joka ei kuulu yleisen edun piiriin. Tuki on vuoden 2005 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa investointitukea.

| (349) | Lainojen takaukset on kaikki myönnetty ennen vuotta 2000, ja siksi ne eivät ole valtiontukea. Tukikirjeisiin sisältynyt etu, jos sellaista oli, siirrettiin vh Saarilta FSBesitzG:lle/FSG:lle. |
| --- | --- |

(349)

Lainojen takaukset on kaikki myönnetty ennen vuotta 2000, ja siksi ne eivät ole valtiontukea. Tukikirjeisiin sisältynyt etu, jos sellaista oli, siirrettiin vh Saarilta FSBesitzG:lle/FSG:lle.

| (350) | Vuoden 2006 vuokrasopimukseen sisältyi tukea FSBG:lle. Tuki on vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa toimintatukea. |
| --- | --- |

(350)

Vuoden 2006 vuokrasopimukseen sisältyi tukea FSBG:lle. Tuki on vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa toimintatukea.

| (351) | Lentoyhtiöille ei myönnetty valtiontukea vuoden 2007 maksutariffilla eikä Air Berlinin kanssa tehdyllä markkinointisopimuksella. Cirrus Airlinen saama aloitustuki ei ole tämän päätöksen kohteena. |
| --- | --- |

(351)

Lentoyhtiöille ei myönnetty valtiontukea vuoden 2007 maksutariffilla eikä Air Berlinin kanssa tehdyllä markkinointisopimuksella. Cirrus Airlinen saama aloitustuki ei ole tämän päätöksen kohteena.

| (352) | Lopuksi komissio toteaa, että Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä kesäkuuta 2014, että se hyväksyy poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen englannin kielellä, |
| --- | --- |

(352)

Lopuksi komissio toteaa, että Saksa ilmoitti komissiolle 17 päivänä kesäkuuta 2014, että se hyväksyy poikkeuksellisesti tämän päätöksen antamisen englannin kielellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on toteuttanut Saarbrückenin lentoaseman hyväksi, on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettua sisämarkkinoille soveltuvaa tukea.

Toimenpiteet, jotka Saksa on toteuttanut lentoyhtiöiden hyväksi (vuoden 2007 maksutariffi ja Air Berlinin kanssa tehty markkinointisopimus) eivät ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EY:n perustamissopimuksen 87 artiklasta tuli 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 107 artikla ja 88 artiklasta 108 artikla. Kyseisten artiklojen määräykset ovat asiasisällöltään samat. Tässä päätöksessä viittauksia SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklaan on tarvittaessa pidettävä viittauksina EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklaan. SEUT-sopimuksessa on tehty myös eräitä terminologiaa koskevia muutoksia, esimerkiksi ”yhteisö” on korvattu ”unionilla” ja ”yhteismarkkinat””sisämarkkinoilla”. Tässä päätöksessä käytetään SEUT-sopimuksen mukaista terminologiaa.

1

(2)  EUVL C 213, 19.7.2012, s. 1.

2

(3)  E-3778/08, 8.7.2008.

3

(4)  Ks. alaviite 2.

4

(5)  Komission tiedonanto – Suuntaviivat valtiontuesta lentoasemille ja lentoyhtiöille (EUVL C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Ks. alaviite 5.

6

(7)  EUVL C 113, 15.4.2014, s. 30.

7

(8)  Ks. alaviite 7.

8

(9)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=372

9

(10)  http://www.flughafen-saarbruecken.de/index.php?id=daten_fakten

10

(11)  Liikesalaisuus.

11

(12)  Lähde: Google-karttojen mukaan nopein reitti.

12

(13)  Käyttökate mukaan lukien julkinen rahoitus ja korvaus toiminnoista, jotka kuuluvat yleisen edun piiriin tai joita pidetään yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvinä palveluina. Ks. Saksan 5. toukokuuta 2010 ilmoittamien tietojen liite II.

13

(14)  Koska lentoaseman omistaja ja pitäjä olivat näinä vuosina erilliset yhtiöt (FSBesitzG ja FSBG), mainittu käyttökate on molempien yhtiöiden käyttökatteiden summa.

14

(15)  Saksan mukaan pääomakustannuksia ei kirjanpitojärjestelmän vuoksi voi kohdentaa erikseen turvallisuuteen/turvatoimiin ja muuhun infrastruktuuriin.

15

(16)  Saksan 17. tammikuuta 2011 ilmoittamat tiedot, liite 6, ja 16. huhtikuuta 2012 ilmoittamat tiedot, s. 9.

16

(17)  Saksan 16. huhtikuuta 2012 ilmoittamat tiedot, s. 9.

17

(18)  Komission päätös 2005/842/EY, tehty 28 päivänä marraskuuta 2005, EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan määräysten soveltamisesta tietyille yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja tuottaville yrityksille korvauksena julkisista palveluista myönnettävään valtiontukeen (EUVL L 312, 29.11.2005, s. 67).

18

(19)  Komission tiedonanto: Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2).

19

(20)  Komission tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (EUVL C 155, 20.6.2008, s. 10).

20

(21)  1 Saksan 5 päivänä toukokuuta 2012 ilmoittamat tiedot, liite II.

21

(22)  Asia C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym., tuomio 10.1.2006, Kok., s. I–289, 111 kohta.

22

(23)  Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat, 34 kohta.

23

(24)  Vuoden 2005 ilmailusuuntaviivat, 39 kohdan 2 alakohta.

24

(25)  Asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998, Kok., s. I-3851; asia C-41/90, Höfner ja Elser v. Macrotron, tuomio 23.4.1991, Kok., s. I-1979, Kok. Ep. XI, s. I-147; asia C-244/94, Fédération Française des Sociétés d’Assurances ym. v. Ministère de l’Agriculture et de la Pêche, tuomio 16.11.1995, Kok., s. I-4013 ja asia C-55/96, Job Centre, tuomio 11.12.1997, Kok., s. I-7119.

25

(26)  Asia C-118/85, komissio v. Italia, tuomio 16.6.1987, Kok., s. 2599 ja asia C-35/96, komissio v. Italia, tuomio 18.6.1998, Kok., s. I-3851.

26

(27)  Yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig Halle GmbH v. komissio (Leipzig-Hallen lentoasemaa koskeva tuomio), tuomio 24.3.2011, Kok., s. II-1311, erityisesti 93–94 kohta; vahvistettu asiassa C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle v. komissio, tuomio 19.12.2012, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa.

27

(28)  Asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet v. AGF ja Camulrac sekä Pistre v. Cancava, tuomio 17.2.1993, Kok., s. I-637, Kok. Ep. XIV, s. I-27.

28

(29)  Asia C-222/04, Ministero dell’Economia e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA ym., tuomio 10.1.2006, Kok., s. I–289, 111 kohta.

29

(30)  Asia C-364/92, SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43.

30

(31)  Komission päätös N 309/02, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003, Ilmailun turvaaminen – 11. syyskuuta 2001 tapahtuneiden terrori-iskujen aiheuttamien kustannusten korvaaminen.

31

(32)  Asia C-343/95, Calì & Figli v. Servizi Ecologici Porto di Genova, tuomio 18.3.1997, Kok., s. I-1547; Komission päätös N 309/02, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003; komission päätös N 438/02, tehty 16 päivänä lokakuuta 2002, Tuki satamaviranomaisille julkisten viranomaisten tehtävien suorittamiseksi.

32

(33)  Komission päätös N 309/02, tehty 19 päivänä maaliskuuta 2003.

33

(34)  Ks. erityisesti asia C-364/92, SAT v. Eurocontrol, tuomio 19.1.1994, Kok., s. I-43, 30 kohta, ja asia C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati v. komissio, tuomio 26.3.2009, Kok., s. I-2207, 71 kohta.

34

(35)  Ks. muun muassa asia C-172/03, Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, tuomio 3.3.2005, Kok., s. I–1627, 36 kohta, oikeuskäytäntöviittauksineen.

35

(36)  Lentoturvallisuuslain 8 §:n mukaisiin toimenpiteisiin kuuluu muun muassa riittävän turvavalvonnan mahdollistavan lentoasemainfrastruktuurin rakentaminen, tietyt matkatavaroihin ja rahtiin liittyvät toimenpiteet, valvottujen alueiden turvaaminen, turvavalvotuille alueille tulevien työntekijöiden ja tavaroiden valvonta, turvahenkilöstön koulutus, turvallisuusuhkia aiheuttavien lentokoneiden siirtäminen ja lastien purkaminen.

36

(37)  Komission päätös, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, valtiontukiasiassa SA.35847 (2012/N) – Tšekki – Ostravan lentoasema, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä, johdanto-osan 16 kappale.

37

(38)  Lentoliikennelain 27 §:n d momentin 1 kohta: ”Lentoasemilla varmistetaan lentoturvallisuuspalvelut ja lentoturvallisuustekniset laitteistot, joiden tarpeen liikenne-, rakennus- ja kaupunkikehitysministeriö on turvallisuussyistä ja liikennepoliittisten etujen vuoksi tunnustanut”.

38

(39)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (Stardust Marine), tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397.

39

(40)  Yhdistetyt asiat T-267/08 ja T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, tuomio 12.5.2011, ei vielä julkaistu, 108 kohta.

40

(41)  Vh Saaria ja FSBesitzG:tä/FSG:tä voidaan pitää HGB:n 290 §:ssä tarkoitettuina toisiinsa yhteydessä olevina yhtiöinä.

41

(42)  Sopimus, jolla yhtiö luovuttaa yhtiön johtamisen toiselle yritykselle.

42

(43)  Asia C-39/94, Syndicat français de l’Express international (SFEI) ym. v. La Poste ym., tuomio 11.7.1996, Kok., s. I-3547, 60 kohta, ja asia C-342/96, Espanjan kuningaskunta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 29.4.1999, Kok., s. I-2459, 41 kohta.

43

(44)  Asia 173/73, Italian tasavalta v. Euroopan yhteisöjen komissio, tuomio 2.7.1974, Kok., s. 709, 13 kohta.

44

(45)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio (ns. Stardust Marine), tuomio 16.5.2002, Kok., s. I-4397, 69 kohta.

45

(46)  Asia C-305/89, Italia v. komissio (ns. Alfa Romeo), tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603. Asia T-296/97, Alitalia v. komissio, tuomio 12.12.2000, Kok., s. II-3871.

46

(47)  Asia C-40/85, Belgia v. komissio, tuomio 10.7.1986, Kok., s. I-2321.

47

(48)  Asia C-482/99, Ranska v. komissio, tuomio 16.5.2002, Kok. s. I-4397.

48

(49)  Asia C-124/10 P, Euroopan komissio v. Électricité de France (EDF), tuomio 5.6.2012, ei vielä julkaistu oikeustapauskokoelmassa, 85 kohta.

49

(50)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v. Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, tuomio 24.7.2003, Kok., s. I-7747, 87–93 kohta.

50

(51)  ks. EUVL L 219, 24.8.2007, s. 9, 111 kohta ja sitä seuraavat kohdat.

51

(52)  Asia T-214/95 Vlaams Gewest (Flanderin alue) v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-717.

52

(53)  Ks. komission päätös, annettu 1 päivänä lokakuuta 2014, valtiontukiasiassa SA.27339 – Saksa – Zweibrückenin lentoasema, ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

53

(54)  Fraport AG:n osuus FSBG:stä oli 51 prosenttia 30 päivään kesäkuuta 2007.

54

(55)  Muistio ministerineuvostolle Saarlandin hallituksen ja Rheinland-Pfalzin hallituksen yhteiseen kokoukseen 27 päivänä toukokuuta 2003, talous-, liikenne-, maatalous- ja viininviljelyministeriö, 15.5.2003.

55

(56)  Rheinland-Pfalzin sisäministeriön arvio, 15.5.2003.

56

(57)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

57

(58)  Asia T-109/01, Fleuren Compost v. komissio, tuomio 14.1.2004, Kok., s. II-127.

58

(59)  EYVL C 119, 22.5.2002, s. 22.

59

(60)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 173 kohta.

60

(61)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 172 kohta.

61

(62)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 25 kohdan 22 alakohta.

62

(63)  Tulos ennen korkoja, veroja, poistoja ja kuoletuksia, jäljempänä ”käyttökate”.

63

(64)  Yleiseen etuun liittyvistä kustannuksista vuosina 2000–2012 ei kuitenkaan ole tarkkoja lukuja.

64

(65)  Komissio toteaa, että yleiseen etuun liittyvistä kustannuksista ei ole tarkkoja lukuja. Siksi komissio ei voi määrittää FSBesitzG:lle/FSG:lle myönnetyn investointituen täsmällistä määrää.

65

(66)  Ks. alaviite 46.

66

(67)  Ks. alaviite 46.

67

(68)  Ks. alaviite 46.

68

(69)  Ks. alaviite 46.

69

(70)  Päivitetty lausunto Kassel-Caldenin lentoaseman kysyntäennusteesta, Intraplan Consult GmbH, 12.3.2012, s. 8.

70

(71)  Saksan 16.4.2012 ilmoittamat tiedot, s. 65.

71

(72)  Saksan 16.4.2012 ilmoittamat tiedot, s. 9 ja liite 2.

72

(73)  Saksan 16.4.2012 ilmoittamat tiedot, s. 66.

73

(74)  Saksan 16.4.2012 ilmoittamien tietojen s. 33.

74

(75)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan mukaan aiemmin myönnettyyn toimintatukeen ei sovelleta kaikkia suuntaviivojen 5.1 jaksossa asetettuja ehtoja.

75

(76)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 113 kohta ja 137 kohta.

76

(77)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 116 kohta ja 137 kohta.

77

(78)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 124 kohta ja 137 kohta.

78

(79)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 125 kohta ja 137 kohta.

79

(80)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 131 kohta ja 137 kohta.

80

(81)  Ks. alaviite 46.

81

(82)  Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta 21 päivänä huhtikuuta 2004 annetun komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 4 artiklan 1 kohta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

82

(83)  Ks. FSBesitzG:n yhtiöjärjestyksen 10 §:n i momentti, jonka mukaan FSBesitzG:n ja FSBG:n väliseen vuokrasopimukseen tehtäviin muutoksiin tarvitaan FSBesitzG:n hallintoneuvoston hyväksyntä.

83

(84)  Vuoden 2014 ilmailusuuntaviivojen 137 kohdan mukaan aiemmin myönnettyyn toimintatukeen ei sovelleta kaikkia suuntaviivojen 5.1 jaksossa asetettuja ehtoja.

84

(85)  Taulukossa 10 esitetyt lisäkustannukset koskevat markkinointimaksuja.

85

---

| 8.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/54

---

KOMISSION PÄÄTÖS(EU) 2015/1072,

annettu 1 päivänä lokakuuta 2014,

Saksan toimenpiteistä yrityksen Propapier PM2 GmbH hyväksi – valtiontuki SA.23827 (2013/C) (ex NN 46/12) (ex N 582/07)

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 6837)

(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Saksa ilmoitti 8 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa vastaanotetuksi samana päivänä, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla tuesta, jota suunniteltiin Propapier PM2 GmbH:n (ks. tuensaajaa koskeva 2.2 jakso) suurelle investointihankkeelle Eisenhüttenstadtissa (Koillis-Brandenburg, Saksa) vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1), jäljempänä ”aluetukisuuntaviivat” perusteella. Suunniteltu tuki kirjattiin tukirekisteriin numerolla N 582/2007. |
| --- | --- |

(1)

Saksa ilmoitti 8 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa vastaanotetuksi samana päivänä, SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan nojalla tuesta, jota suunniteltiin Propapier PM2 GmbH:n (ks. tuensaajaa koskeva 2.2 jakso) suurelle investointihankkeelle Eisenhüttenstadtissa (Koillis-Brandenburg, Saksa) vuosille 2007–2013 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (1), jäljempänä ”aluetukisuuntaviivat” perusteella. Suunniteltu tuki kirjattiin tukirekisteriin numerolla N 582/2007.

| (2) | Saatuaan lisätietoja ja useita muodollisia kanteluja (2) ja tavattuaan Saksan ja tuensaajan edustajat komissio päätti (3)2 päivänä huhtikuuta 2008 olla vastustamatta ilmoitettua tukea. |
| --- | --- |

(2)

Saatuaan lisätietoja ja useita muodollisia kanteluja (2) ja tavattuaan Saksan ja tuensaajan edustajat komissio päätti (3)2 päivänä huhtikuuta 2008 olla vastustamatta ilmoitettua tukea.

| (3) | Sen jälkeen kun komissio oli tehnyt päätöksensä 2 päivänä huhtikuuta 2008, se sai uusia tietoja kantelijoilta, jotka kyseenalaistivat komission arvioinnin ja päätöksen olla vastustamatta tukitoimenpidettä. Smurfit Kappa Group plc, jäljempänä ”Smurfit Kappa”, toimitti 24 päivänä kesäkuuta 2008 tietoja ja pyysi komissiota kumoamaan päätöksensä sillä perusteella, että Propapier PM2 GmbH & Co. KG oli saanut lisätukia infrastruktuuritukien muodossa. Komissio käynnisti näiden väitteiden tutkimiseksi erillisen tutkimuksen numerolla SA.36147 (C 30/10) (4). |
| --- | --- |

(3)

Sen jälkeen kun komissio oli tehnyt päätöksensä 2 päivänä huhtikuuta 2008, se sai uusia tietoja kantelijoilta, jotka kyseenalaistivat komission arvioinnin ja päätöksen olla vastustamatta tukitoimenpidettä. Smurfit Kappa Group plc, jäljempänä ”Smurfit Kappa”, toimitti 24 päivänä kesäkuuta 2008 tietoja ja pyysi komissiota kumoamaan päätöksensä sillä perusteella, että Propapier PM2 GmbH & Co. KG oli saanut lisätukia infrastruktuuritukien muodossa. Komissio käynnisti näiden väitteiden tutkimiseksi erillisen tutkimuksen numerolla SA.36147 (C 30/10) (4).

| (4) | Smurfit Kappa nosti 5 päivänä elokuuta 2008 Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen komission 2 päivänä huhtikuuta 2008 antaman päätöksen kumoamiseksi. |
| --- | --- |

(4)

Smurfit Kappa nosti 5 päivänä elokuuta 2008 Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen komission 2 päivänä huhtikuuta 2008 antaman päätöksen kumoamiseksi.

| (5) | Saksa ilmoitti 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä komissiolle tuetun investoinnin toteuttamisesta. Saksa ilmoitti 22 päivänä joulukuuta 2008 ja 13 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä komissiolle ilmoitettuun hankkeeseen tehdyistä muutoksista. |
| --- | --- |

(5)

Saksa ilmoitti 7 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä komissiolle tuetun investoinnin toteuttamisesta. Saksa ilmoitti 22 päivänä joulukuuta 2008 ja 13 päivänä tammikuuta 2010 päivätyillä kirjeillä komissiolle ilmoitettuun hankkeeseen tehdyistä muutoksista.

| (6) | Tuomioistuin kumosi komission 2 päivänä huhtikuuta 2008 antaman päätöksen, jäljempänä ”kumottu päätös”, 10 päivänä heinäkuuta 2012 asiassa T-304/08, Smurfit Kappa Group plc v. komissio, antamallaan tuomiolla. Sen vuoksi komission oli arvioitava tukitoimenpide uudelleen ja annettava uusi päätös; näin ollen se on samassa tilanteessa kuin 2 päivänä huhtikuuta 2008 (5). |
| --- | --- |

(6)

Tuomioistuin kumosi komission 2 päivänä huhtikuuta 2008 antaman päätöksen, jäljempänä ”kumottu päätös”, 10 päivänä heinäkuuta 2012 asiassa T-304/08, Smurfit Kappa Group plc v. komissio, antamallaan tuomiolla. Sen vuoksi komission oli arvioitava tukitoimenpide uudelleen ja annettava uusi päätös; näin ollen se on samassa tilanteessa kuin 2 päivänä huhtikuuta 2008 (5).

| (7) | Komission, Saksan ja tuensaajan edustajat tapasivat 14 päivänä elokuuta 2012. Saksa toimitti huomautuksia 24 päivänä elokuuta 2012 ja 5 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(7)

Komission, Saksan ja tuensaajan edustajat tapasivat 14 päivänä elokuuta 2012. Saksa toimitti huomautuksia 24 päivänä elokuuta 2012 ja 5 päivänä helmikuuta 2013 päivätyillä kirjeillä.

| (8) | On syytä huomata, että komission oli annettava hyväksyntä käsiteltävänä olevalle tuelle ennen kuin Saksa voi myöntää sen. Saksa aloitti tuen maksamisen vasta komission 2 päivänä huhtikuuta 2008 antaman ja tuomioistuimen myöhemmin kumoaman päätöksen jälkeen. Tuomioistuimen kumottua päätöksen on kuitenkin toimittava kuin kumottua komission päätöstä ei olisi koskaan annettu eikä Saksan suunnittelemalla tuella olisi asianmukaista komission hyväksyntää. Tämän vuoksi komissio kirjasi asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin numerolla SA.23827 (2012/NN-46). |
| --- | --- |

(8)

On syytä huomata, että komission oli annettava hyväksyntä käsiteltävänä olevalle tuelle ennen kuin Saksa voi myöntää sen. Saksa aloitti tuen maksamisen vasta komission 2 päivänä huhtikuuta 2008 antaman ja tuomioistuimen myöhemmin kumoaman päätöksen jälkeen. Tuomioistuimen kumottua päätöksen on kuitenkin toimittava kuin kumottua komission päätöstä ei olisi koskaan annettu eikä Saksan suunnittelemalla tuella olisi asianmukaista komission hyväksyntää. Tämän vuoksi komissio kirjasi asian ilmoittamatta jätettyjen tukien rekisteriin numerolla SA.23827 (2012/NN-46).

| (9) | Komissio ilmoitti 15 päivänä toukokuuta 2013 Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Propapier PM2 GmbH:lle myönnetystä valtiontuesta, jäljempänä ”menettelyn aloittamispäätös”. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6)8 päivänä elokuuta 2013. Asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti 15 päivänä toukokuuta 2013 Saksalle päätöksestään aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen menettely Propapier PM2 GmbH:lle myönnetystä valtiontuesta, jäljempänä ”menettelyn aloittamispäätös”. Komission päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (6)8 päivänä elokuuta 2013. Asianomaisia kehotettiin esittämään huomautuksensa.

| (10) | Saksa toimitti huomautuksensa 15 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/073407). |
| --- | --- |

(10)

Saksa toimitti huomautuksensa 15 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/073407).

| (11) | Komissio pyysi 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä sähköpostiviestillä (2013/092832) ja 20 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/113552) lisätietoja, jotka Saksa toimitti 16 päivänä lokakuuta 2013 (2013/102801), 9 päivänä joulukuuta 2013 (2013/123872) ja 21 päivänä tammikuuta 2014 (2014/007118) päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio pyysi 20 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä sähköpostiviestillä (2013/092832) ja 20 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/113552) lisätietoja, jotka Saksa toimitti 16 päivänä lokakuuta 2013 (2013/102801), 9 päivänä joulukuuta 2013 (2013/123872) ja 21 päivänä tammikuuta 2014 (2014/007118) päivätyillä kirjeillä.

| (12) | Smurfit Kappa toimitti asianomaisen ominaisuudessa huomautuksia 6 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/090228). Nämä huomautukset välitettiin Saksalle 13 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/091012). Se ilmoitti myös toimittavansa mahdollisesti lisähuomautuksia. Komissio pyysi 30 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/095929) Smurfit Kappaa esittämään huomautuksensa 30 päivään lokakuuta 2013 mennessä. Smurfit Kappa ilmoitti 30 päivänä lokakuuta 2013 lähetetyllä sähköpostiviestillä, ettei se aio esittää lisähuomautuksia, ja pyysi tietoja menettelystä. Komissio vastasi 29 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/119741). Saksa vastasi Smurfit Kappan huomautuksiin 14 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/101451). |
| --- | --- |

(12)

Smurfit Kappa toimitti asianomaisen ominaisuudessa huomautuksia 6 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/090228). Nämä huomautukset välitettiin Saksalle 13 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/091012). Se ilmoitti myös toimittavansa mahdollisesti lisähuomautuksia. Komissio pyysi 30 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/095929) Smurfit Kappaa esittämään huomautuksensa 30 päivään lokakuuta 2013 mennessä. Smurfit Kappa ilmoitti 30 päivänä lokakuuta 2013 lähetetyllä sähköpostiviestillä, ettei se aio esittää lisähuomautuksia, ja pyysi tietoja menettelystä. Komissio vastasi 29 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/119741). Saksa vastasi Smurfit Kappan huomautuksiin 14 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (2013/101451).

| (13) | Komissio ilmoitti 30 päivänä syyskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) aikaisemmille kantelijoille (Ruotsin ja Suomen metsäteollisuusjärjestöt, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken ja Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), jotka olivat tehneet kantelut alustavan tutkimuksen aikana ennen kumotun päätöksen antamista (ks. johdanto-osan 2 kappale), muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, ja kehotti niitä esittämään huomautuksensa. Yksikään näistä kantelijoista ei esittänyt huomautuksia. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti 30 päivänä syyskuuta 2013 päivätyillä kirjeillä (2013/095932, 2013/095939 2013/095941, 2013/095942) aikaisemmille kantelijoille (Ruotsin ja Suomen metsäteollisuusjärjestöt, Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken ja Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose), jotka olivat tehneet kantelut alustavan tutkimuksen aikana ennen kumotun päätöksen antamista (ks. johdanto-osan 2 kappale), muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, ja kehotti niitä esittämään huomautuksensa. Yksikään näistä kantelijoista ei esittänyt huomautuksia.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

2.1   TAVOITE

| (14) | Saksan tavoitteena oli tukea aluekehitystä myöntämällä Propapier PM2 GmbH & Co. KG:lle alueellista investointitukea uuden paperitehtaan rakentamiseksi Eisenhüttenstadtiin. Eisenhüttenstadt sijaitsee Koillis-Brandenburgissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue, jolla tuen alueellinen enimmäismäärä on ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013 sovelletun Saksan aluetukikartan mukaan 30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna (7). |
| --- | --- |

(14)

Saksan tavoitteena oli tukea aluekehitystä myöntämällä Propapier PM2 GmbH & Co. KG:lle alueellista investointitukea uuden paperitehtaan rakentamiseksi Eisenhüttenstadtiin. Eisenhüttenstadt sijaitsee Koillis-Brandenburgissa, joka on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen tukialue, jolla tuen alueellinen enimmäismäärä on ajanjaksolla 1.1.2007–31.12.2013 sovelletun Saksan aluetukikartan mukaan 30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna (7).

2.2   TUENSAAJA

| (15) | Kumotussa päätöksessä tuensaaja oli Propapier PM2 GmbH & Co. KG, joka on konserniin Progroup AG, jäljempänä ”Progroup”, kuuluva suuryritys. |
| --- | --- |

(15)

Kumotussa päätöksessä tuensaaja oli Propapier PM2 GmbH & Co. KG, joka on konserniin Progroup AG, jäljempänä ”Progroup”, kuuluva suuryritys.

| (16) | Tuensaajan ja konsernin välinen liikesuhde on seuraava: Propapier PM2 GmbH & Co. KG:n pääomasta [...] (8) prosenttia omistaa Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, jolla on kommandiittiyhtiön osakkaana henkilökohtainen rajoittamaton vastuu. Propapier PM2 Beteiligungs GmbH:n osakkaita ovat Propapier Papiererzeugung GmbH [...] prosentin osuudella ja Jürgen Heindl [...] prosentin osuudella. Propapier Papiererzeugung GmbH:n ainoa osakas oli Progroup, jonka osakkeista Jürgen Heindl omistaa [...] prosenttia JH-Holding GmbH:n kautta. Jäljelle jääneet [...] prosenttia Progroupin osakkeista jakautuivat seuraavasti: Kahdella osakkaalla oli kummallakin [...] prosentin osuus ja yhdellä toisella osakkaalla [...] prosentin osuus. Yhdelläkään näistä osakkaista ei ollut erityisiä äänioikeuksia. |
| --- | --- |

(16)

Tuensaajan ja konsernin välinen liikesuhde on seuraava: Propapier PM2 GmbH & Co. KG:n pääomasta [...] (8) prosenttia omistaa Propapier PM2 Beteiligungs GmbH, jolla on kommandiittiyhtiön osakkaana henkilökohtainen rajoittamaton vastuu. Propapier PM2 Beteiligungs GmbH:n osakkaita ovat Propapier Papiererzeugung GmbH [...] prosentin osuudella ja Jürgen Heindl [...] prosentin osuudella. Propapier Papiererzeugung GmbH:n ainoa osakas oli Progroup, jonka osakkeista Jürgen Heindl omistaa [...] prosenttia JH-Holding GmbH:n kautta. Jäljelle jääneet [...] prosenttia Progroupin osakkeista jakautuivat seuraavasti: Kahdella osakkaalla oli kummallakin [...] prosentin osuus ja yhdellä toisella osakkaalla [...] prosentin osuus. Yhdelläkään näistä osakkaista ei ollut erityisiä äänioikeuksia.

| (17) | Progroup tuottaa ja myy tytäryhtiöidensä välityksellä aaltopahvin raaka-ainetta ja aaltopahvia. Ilmoituksen ajankohtana vuonna 2007 aaltopahvia tuottivat Euroopassa Prowell GmbH & Co. KG ja sen tytäryhtiöt Prowell SA Ranskassa, Prowell s.r.o. Tšekissä ja vuoden 2008 lopusta Prowell Sp. z.o.o. Puolassa. Aaltopahvin raaka-ainetta tuotti Propapier Papiererzeugung GmbH. Progroupin muut yhtiöt tarjoavat aaltopahvin myyntiin liittyviä palveluja. |
| --- | --- |

(17)

Progroup tuottaa ja myy tytäryhtiöidensä välityksellä aaltopahvin raaka-ainetta ja aaltopahvia. Ilmoituksen ajankohtana vuonna 2007 aaltopahvia tuottivat Euroopassa Prowell GmbH & Co. KG ja sen tytäryhtiöt Prowell SA Ranskassa, Prowell s.r.o. Tšekissä ja vuoden 2008 lopusta Prowell Sp. z.o.o. Puolassa. Aaltopahvin raaka-ainetta tuotti Propapier Papiererzeugung GmbH. Progroupin muut yhtiöt tarjoavat aaltopahvin myyntiin liittyviä palveluja.

| (18) | Alkuperäisen vuonna 2007 tehdyn ilmoituksen mukaan hankkeeseen sisältyi voimalaitoksen rakentaminen uuden paperitehtaan tarpeiden tyydyttämiseksi. Investointihankkeen keskeinen osa oli paperitehtaan rakentaminen. Propapier PM2 GmbH & Co. KG:n oli tarkoitus rakentaa se itse ja käyttää sitä itse. Sen sijaan voimalaitoksen, joka toimittaa höyryn ja sähkön paperitehtaan tuotantoprosessia varten, rakentaja ja rahoittaja olisi Propower GmbH, jäljempänä ”Propower”. Propower kuuluu samaan Progroup-konserniin kuin Propapier, ja sen hallussa on jäljellä oleva [...] prosentin osuus Propapier PM2 GmbH & Co. KG:n osakkeista. Osapuolten välisellä vuokrasopimuksella oli tarkoitus siirtää Propapier PM2 GmbH & Co. KG:lle oikeus käyttää voimalaitosta. |
| --- | --- |

(18)

Alkuperäisen vuonna 2007 tehdyn ilmoituksen mukaan hankkeeseen sisältyi voimalaitoksen rakentaminen uuden paperitehtaan tarpeiden tyydyttämiseksi. Investointihankkeen keskeinen osa oli paperitehtaan rakentaminen. Propapier PM2 GmbH & Co. KG:n oli tarkoitus rakentaa se itse ja käyttää sitä itse. Sen sijaan voimalaitoksen, joka toimittaa höyryn ja sähkön paperitehtaan tuotantoprosessia varten, rakentaja ja rahoittaja olisi Propower GmbH, jäljempänä ”Propower”. Propower kuuluu samaan Progroup-konserniin kuin Propapier, ja sen hallussa on jäljellä oleva [...] prosentin osuus Propapier PM2 GmbH & Co. KG:n osakkeista. Osapuolten välisellä vuokrasopimuksella oli tarkoitus siirtää Propapier PM2 GmbH & Co. KG:lle oikeus käyttää voimalaitosta.

| (19) | Saksa selitti, että Saksan vero-oikeuden mukaan taloudelliset hyödykkeet, jotka ovat osa henkilöyhtiön (tässä tapauksessa Propapier PM2 GmbH & Co. KG) yhden osakkaan (tässä tapauksessa Propower) erityistä liikepääomaa, katsotaan verotuksessa henkilöyhtiön omaisuudeksi eikä osakkaan omaisuudeksi, vaikka osakas olisi taloudellisen hyödykkeen siviilioikeudellinen omistaja. Tämä on seurausta henkilöyhtiöiden verotusta koskevasta avoimuudesta. Tämän vuoksi Propapier PM2 GmbH & Co. KG voisi hakea tukea koko investointihankkeelle mukaan lukien Propowerin operoiman voimalaitoksen rakentaminen. |
| --- | --- |

(19)

Saksa selitti, että Saksan vero-oikeuden mukaan taloudelliset hyödykkeet, jotka ovat osa henkilöyhtiön (tässä tapauksessa Propapier PM2 GmbH & Co. KG) yhden osakkaan (tässä tapauksessa Propower) erityistä liikepääomaa, katsotaan verotuksessa henkilöyhtiön omaisuudeksi eikä osakkaan omaisuudeksi, vaikka osakas olisi taloudellisen hyödykkeen siviilioikeudellinen omistaja. Tämä on seurausta henkilöyhtiöiden verotusta koskevasta avoimuudesta. Tämän vuoksi Propapier PM2 GmbH & Co. KG voisi hakea tukea koko investointihankkeelle mukaan lukien Propowerin operoiman voimalaitoksen rakentaminen.

| (20) | Kumotun päätöksen antamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että voimalaitos ei ole enää osa tuettua investointihanketta ja että voimalaitoksen rakentamiseen ei haeta eikä myönnetä tukea. Propower oli tarkoitus myydä EnBW Energy Solutions GmbH:lle, jäljempänä ”ESG”, joka on EnBW Energie Baden-Württemberg AG:n tytäryhtiö. |
| --- | --- |

(20)

Kumotun päätöksen antamisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että voimalaitos ei ole enää osa tuettua investointihanketta ja että voimalaitoksen rakentamiseen ei haeta eikä myönnetä tukea. Propower oli tarkoitus myydä EnBW Energy Solutions GmbH:lle, jäljempänä ”ESG”, joka on EnBW Energie Baden-Württemberg AG:n tytäryhtiö.

| (21) | Koska Saksan yhtiöoikeuden mukaan kommandiittiyhtiön on muodostuttava vähintään kahdesta osakkaasta, joista toisen vastuu on rajattu, Propapier PM2 GmbH & Co. KG lopetettiin Propowerin poistumisen jälkeen. Sijoitusyhtiö muodosti toisesta osakkaasta, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH:sta, uuden yhtiön nimellä Propapier PM2 GmbH, jäljempänä ”Propapier”. Siitä tuli tukitoimenpiteen edunsaaja. |
| --- | --- |

(21)

Koska Saksan yhtiöoikeuden mukaan kommandiittiyhtiön on muodostuttava vähintään kahdesta osakkaasta, joista toisen vastuu on rajattu, Propapier PM2 GmbH & Co. KG lopetettiin Propowerin poistumisen jälkeen. Sijoitusyhtiö muodosti toisesta osakkaasta, Propapier PM2 Beteiligungs GmbH:sta, uuden yhtiön nimellä Propapier PM2 GmbH, jäljempänä ”Propapier”. Siitä tuli tukitoimenpiteen edunsaaja.

| (22) | Saksa totesi, että Propapier Papiererzeugung GmbH toimii nyt nimellä Propapier PM1 GmbH ja omistaa kaikki Propapier PM2 GmbH:n osakkeet. |
| --- | --- |

(22)

Saksa totesi, että Propapier Papiererzeugung GmbH toimii nyt nimellä Propapier PM1 GmbH ja omistaa kaikki Propapier PM2 GmbH:n osakkeet.

2.3   INVESTOINTIHANKE

2.3.1   TUOTTEET JA TEKNOLOGIA

| (23) | Aaltopahvin raaka-aine on kartonkia, jota tuotetaan aaltopahvin valmistusta varten. Se käsittää sekä lainerin (pintakartongin) että aallotuskartongin. Laineri muodostaa suoran sisä- tai ulkopinnan, kun taas aallotuskartonkia käytetään aaltokerroksessa. Aaltopahvin raaka-ainetta tehdään puukuidusta tai kierrätyskuidusta. Puukuidusta (jäljempänä ”ensikuitu”) valmistettua laineria kutsutaan kraftlaineriksi ja kierrätyskuidusta valmistettua laineria testlaineriksi. Ensikuidusta valmistettua aallotuskartonkia kutsutaan puolikemialliseksi aallotuskartongiksi ja kierrätyskuidusta valmistettua kierrätyskuitupohjaiseksi aallotuskartongiksi. Kierrätyskuidusta valmistettu aaltopahvin raaka-aine käsittää sekä testlainerin että kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin. Kuviossa 1 havainnollistetaan aaltopahvin raaka-aineiden eri tyypit.

  Kuvio 1: |
| --- | --- |

(23)

Aaltopahvin raaka-aine on kartonkia, jota tuotetaan aaltopahvin valmistusta varten. Se käsittää sekä lainerin (pintakartongin) että aallotuskartongin. Laineri muodostaa suoran sisä- tai ulkopinnan, kun taas aallotuskartonkia käytetään aaltokerroksessa. Aaltopahvin raaka-ainetta tehdään puukuidusta tai kierrätyskuidusta. Puukuidusta (jäljempänä ”ensikuitu”) valmistettua laineria kutsutaan kraftlaineriksi ja kierrätyskuidusta valmistettua laineria testlaineriksi. Ensikuidusta valmistettua aallotuskartonkia kutsutaan puolikemialliseksi aallotuskartongiksi ja kierrätyskuidusta valmistettua kierrätyskuitupohjaiseksi aallotuskartongiksi. Kierrätyskuidusta valmistettu aaltopahvin raaka-aine käsittää sekä testlainerin että kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin. Kuviossa 1 havainnollistetaan aaltopahvin raaka-aineiden eri tyypit.

Kuvio 1:

| (24) | Aaltopahvin raaka-aineista valmistetaan aaltopahvia liittämällä yhteen pintakerroksia ja aaltokerroksia. Aaltopahvista valmistetaan aaltopahvilaatikkoja pakkaustarkoituksiin. |
| --- | --- |

(24)

Aaltopahvin raaka-aineista valmistetaan aaltopahvia liittämällä yhteen pintakerroksia ja aaltokerroksia. Aaltopahvista valmistetaan aaltopahvilaatikkoja pakkaustarkoituksiin.

| (25) | Paperitehtaassa on tarkoitus valmistaa kahdenlaista aaltopahvin raaka-ainetta: testlaineria, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia. |
| --- | --- |

(25)

Paperitehtaassa on tarkoitus valmistaa kahdenlaista aaltopahvin raaka-ainetta: testlaineria, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia.

| (26) | Ilmoitusajankohdan aikaisen liiketoimintasuunnitelman mukaan suuri osa (noin 75 prosenttia) tuetussa tehtaassa valmistetusta aaltopahvin raaka-aineesta käytettäisiin Progroup-konsernin sisällä tuotantoketjun loppupään tuotteen, aaltopahvin, valmistuksessa. Progroup myy aaltopahvia lopputuotteena. Se osuus aaltopahvin raaka-aineista, jota ei käytetä konsernin sisällä, myytäisiin kolmansille. Progroup ei valmista aaltopahvilaatikoita loppuasiakkaille. |
| --- | --- |

(26)

Ilmoitusajankohdan aikaisen liiketoimintasuunnitelman mukaan suuri osa (noin 75 prosenttia) tuetussa tehtaassa valmistetusta aaltopahvin raaka-aineesta käytettäisiin Progroup-konsernin sisällä tuotantoketjun loppupään tuotteen, aaltopahvin, valmistuksessa. Progroup myy aaltopahvia lopputuotteena. Se osuus aaltopahvin raaka-aineista, jota ei käytetä konsernin sisällä, myytäisiin kolmansille. Progroup ei valmista aaltopahvilaatikoita loppuasiakkaille.

| (27) | Rakennettava paperitehdas käsittäisi kierrätyspaperin käsittelylaitteet, paperikoneen aaltopahvin raaka-aineen valmistusta varten, teollisuushallin, varaosavaraston, työpajarakennuksia ja paperirullavaraston. |
| --- | --- |

(27)

Rakennettava paperitehdas käsittäisi kierrätyspaperin käsittelylaitteet, paperikoneen aaltopahvin raaka-aineen valmistusta varten, teollisuushallin, varaosavaraston, työpajarakennuksia ja paperirullavaraston.

| (28) | Voimalaitos tuottaisi tuotannossa tarvittavan höyryn. Lämpöenergian käyttämiseksi tehokkaasti voimalaitoksen odotettiin tuottavan myös sähköä määrän, jolla voitaisiin kattaa noin [< 60] prosenttia Propapierin sähköntarpeesta. |
| --- | --- |

(28)

Voimalaitos tuottaisi tuotannossa tarvittavan höyryn. Lämpöenergian käyttämiseksi tehokkaasti voimalaitoksen odotettiin tuottavan myös sähköä määrän, jolla voitaisiin kattaa noin [< 60] prosenttia Propapierin sähköntarpeesta.

2.3.2   HANKKEEN TOTEUTTAMINEN

| (29) | Investointihankkeen toteuttaminen alkoi joulukuussa 2007 ja oli tarkoitus saada päätökseen vuoden 2010 puoliväliin mennessä. Täysi tuotantokapasiteetti olisi 6 15  000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta vuodessa, ja se oli tarkoitus saavuttaa vähitellen vuoteen 2015 mennessä. |
| --- | --- |

(29)

Investointihankkeen toteuttaminen alkoi joulukuussa 2007 ja oli tarkoitus saada päätökseen vuoden 2010 puoliväliin mennessä. Täysi tuotantokapasiteetti olisi 6 15  000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta vuodessa, ja se oli tarkoitus saavuttaa vähitellen vuoteen 2015 mennessä.

2.4   TUKIKELPOISET MENOT

| (30) | Tukikelpoiset investointikustannukset lasketaan alkuinvestointikustannusten perusteella. Aluetukisuuntaviivojen mukaisesti lasketut rakennuksista, koneista ja laitteista sekä muista kustannuksista muodostuvat tukikelpoiset kustannukset olivat alkuperäisessä ilmoituksessa nimellismääräisesti 64 3 8 62  500 euroa ja diskontattuna 58 6 7 22  900 euroa (9). |
| --- | --- |

(30)

Tukikelpoiset investointikustannukset lasketaan alkuinvestointikustannusten perusteella. Aluetukisuuntaviivojen mukaisesti lasketut rakennuksista, koneista ja laitteista sekä muista kustannuksista muodostuvat tukikelpoiset kustannukset olivat alkuperäisessä ilmoituksessa nimellismääräisesti 64 3 8 62  500 euroa ja diskontattuna 58 6 7 22  900 euroa (9).

| (31) | Muihin kustannuksiin sisältyivät muun muassa sisätilojen varustelusta, tietotekniikasta ja ohjelmistolisensseistä aiheutuneet kustannukset. Saksa vahvisti, että arvoltaan [...] euron ohjelmistolisenssejä käytettäisiin ainoastaan tukea saavassa toimipaikassa ja että ne ovat poistokelpoisia omaisuuseriä, ne on hankittu kolmansilta ja ne pysyvät toimipaikassa viisi vuotta. |
| --- | --- |

(31)

Muihin kustannuksiin sisältyivät muun muassa sisätilojen varustelusta, tietotekniikasta ja ohjelmistolisensseistä aiheutuneet kustannukset. Saksa vahvisti, että arvoltaan [...] euron ohjelmistolisenssejä käytettäisiin ainoastaan tukea saavassa toimipaikassa ja että ne ovat poistokelpoisia omaisuuseriä, ne on hankittu kolmansilta ja ne pysyvät toimipaikassa viisi vuotta.

| (32) | Kumotun päätöksen hyväksymisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että tukikelpoisia kustannuksia pienennettiin sen jälkeen, kun voimalaitos jätettiin tuetun hankkeen ulkopuolelle. Muutetun hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat nimellismääräisesti 38 5 9 44  683 euroa ja diskontattuna 35 2 9 74  825 euroa. |
| --- | --- |

(32)

Kumotun päätöksen hyväksymisen jälkeen Saksa ilmoitti komissiolle, että tukikelpoisia kustannuksia pienennettiin sen jälkeen, kun voimalaitos jätettiin tuetun hankkeen ulkopuolelle. Muutetun hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat nimellismääräisesti 38 5 9 44  683 euroa ja diskontattuna 35 2 9 74  825 euroa.

2.5   HANKKEEN RAHOITUS

| (33) | Saksan alkuperäisen ilmoituksen mukaan noin 73 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista oli tarkoitus rahoittaa pankkilainoilla, joihin ei sisälly tukea (näillä lainoilla ei varsinkaan olisi valtion takauksia). Kokonaiskustannuksista 14 prosenttia rahoitettaisiin omista varoista ja loput rahoitettaisiin tuella. |
| --- | --- |

(33)

Saksan alkuperäisen ilmoituksen mukaan noin 73 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista oli tarkoitus rahoittaa pankkilainoilla, joihin ei sisälly tukea (näillä lainoilla ei varsinkaan olisi valtion takauksia). Kokonaiskustannuksista 14 prosenttia rahoitettaisiin omista varoista ja loput rahoitettaisiin tuella.

| (34) | Saksa vahvisti, että voimalaitosinvestoinnin poisjäännin jälkeenkin täyttyisi edelleen se ehto, jonka mukaan tuensaajan on osallistuttava hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin yli 25 prosentin suuruisella rahoitusosuudella, johon ei sisälly tukea. |
| --- | --- |

(34)

Saksa vahvisti, että voimalaitosinvestoinnin poisjäännin jälkeenkin täyttyisi edelleen se ehto, jonka mukaan tuensaajan on osallistuttava hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin yli 25 prosentin suuruisella rahoitusosuudella, johon ei sisälly tukea.

2.6   OIKEUSPERUSTA

| (35) | Alkuperäisessä ilmoituksessa tuelle ilmoitettiin seuraava oikeusperusta:






  a) | Investointitukilaki (Investitionszulagengesetz) 2007, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2006, sellaisena kuin se on julkaistuna 23 päivänä helmikuuta 2007 (BGBl. 2007 I, s. 282) (ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva ohjelma XR 6/2007 (10)); |
| --- | --- | --- |

(35)

Alkuperäisessä ilmoituksessa tuelle ilmoitettiin seuraava oikeusperusta:

a)

Investointitukilaki (Investitionszulagengesetz) 2007, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2006, sellaisena kuin se on julkaistuna 23 päivänä helmikuuta 2007 (BGBl. 2007 I, s. 282) (ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva ohjelma XR 6/2007 (10));

| b) | Laki alueellisia elinkeinorakenteita edistävästä Saksan yhteisestä tukiohjelmasta (Gemeinschaftsausgabe ’Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur’), annettu 6 päivänä lokakuuta 1969 (BGBl. I, s. 1861), muutettu viimeksi 25 päivänä marraskuuta 2003 annetun asetuksen 102 artiklalla (BGBl. I, s. 2304), yhdessä alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman vuosia 2007–2010 koskevan 36. puitesuunnitelman kanssa (BT-Drs. 16/5215, 27.4.2007) (ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva ohjelma XR 31/2007 (11)); |
| --- | --- |

b)

Laki alueellisia elinkeinorakenteita edistävästä Saksan yhteisestä tukiohjelmasta (Gemeinschaftsausgabe ’Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur’), annettu 6 päivänä lokakuuta 1969 (BGBl. I, s. 1861), muutettu viimeksi 25 päivänä marraskuuta 2003 annetun asetuksen 102 artiklalla (BGBl. I, s. 2304), yhdessä alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman vuosia 2007–2010 koskevan 36. puitesuunnitelman kanssa (BT-Drs. 16/5215, 27.4.2007) (ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva ohjelma XR 31/2007 (11));

| c) | Talousministeriön ohjeet elinkeinoelämän edistämiseksi 7 päivänä joulukuuta 2006 hyväksytyn alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman puitteissa (Brandenburgin virallinen lehti N:o 51, 27.12.2006, s. 798); |
| --- | --- |

c)

Talousministeriön ohjeet elinkeinoelämän edistämiseksi 7 päivänä joulukuuta 2006 hyväksytyn alueellisia elinkeinorakenteita edistävän Saksan yhteisen tukiohjelman puitteissa (Brandenburgin virallinen lehti N:o 51, 27.12.2006, s. 798);

| d) | Talousarviolaki (Landeshaushaltsordnung, LHO), annettu 21 päivänä huhtikuuta 1999 (GVBl. I/99, s. 106), ja siihen liittyvät hallinnolliset määräykset. |
| --- | --- |

d)

Talousarviolaki (Landeshaushaltsordnung, LHO), annettu 21 päivänä huhtikuuta 1999 (GVBl. I/99, s. 106), ja siihen liittyvät hallinnolliset määräykset.

| (36) | Saksa ilmoitti kumotun päätöksen antamisen jälkeen, että koko tuki myönnetään yksinomaan vuoden 2007 investointitukilain perusteella, toisin sanoen ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan tukiohjelman XR/2007 nojalla. |
| --- | --- |

(36)

Saksa ilmoitti kumotun päätöksen antamisen jälkeen, että koko tuki myönnetään yksinomaan vuoden 2007 investointitukilain perusteella, toisin sanoen ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan tukiohjelman XR/2007 nojalla.

2.7   TUKITOIMENPIDE

| (37) | Tuensaaja oli hakenut tukea 15 päivänä toukokuuta 2007 eli ennen töiden aloittamista joulukuussa 2007. Saksa oli vastannut vahvistamalla kirjallisesti, että tukikelpoisuusedellytykset täyttyvät, jollei perusteellisessa tutkimuksessa muuta ilmene (Brandenburgin osavaltion investointipankin 24 päivänä toukokuuta 2007 päivätty kirje). |
| --- | --- |

(37)

Tuensaaja oli hakenut tukea 15 päivänä toukokuuta 2007 eli ennen töiden aloittamista joulukuussa 2007. Saksa oli vastannut vahvistamalla kirjallisesti, että tukikelpoisuusedellytykset täyttyvät, jollei perusteellisessa tutkimuksessa muuta ilmene (Brandenburgin osavaltion investointipankin 24 päivänä toukokuuta 2007 päivätty kirje).

| (38) | Saksan ilmoittama tukimäärä oli yhteensä nimellismääräisesti 8 2 5 09  500 euroa ja diskontattuna 7 2 1 45  700 euroa. Saksa vahvisti, että tuki ei kasaudu samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettyjen muiden tukien kanssa. |
| --- | --- |

(38)

Saksan ilmoittama tukimäärä oli yhteensä nimellismääräisesti 8 2 5 09  500 euroa ja diskontattuna 7 2 1 45  700 euroa. Saksa vahvisti, että tuki ei kasaudu samoihin tukikelpoisiin kustannuksiin myönnettyjen muiden tukien kanssa.

| (39) | Saksa ilmoitti myöhemmin, että tukea oli maksettu nimellismääräisesti 5 0 5 59  153 euroa ja diskontattuna 4 4 1 72  973 euroa Propapierin supistetulle investointihankkeelle. Lisäksi Saksa ilmoitti, että maksetun tuen tuki-intensiteetti ylitti kumotussa päätöksessä vahvistetun 12,30 prosentin tuki-intensiteetin bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna ja että pienempien tukikelpoisten kustannusten perusteella laskettu diskontattu määrä oli 4 3 4 15  903 euroa. |
| --- | --- |

(39)

Saksa ilmoitti myöhemmin, että tukea oli maksettu nimellismääräisesti 5 0 5 59  153 euroa ja diskontattuna 4 4 1 72  973 euroa Propapierin supistetulle investointihankkeelle. Lisäksi Saksa ilmoitti, että maksetun tuen tuki-intensiteetti ylitti kumotussa päätöksessä vahvistetun 12,30 prosentin tuki-intensiteetin bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna ja että pienempien tukikelpoisten kustannusten perusteella laskettu diskontattu määrä oli 4 3 4 15  903 euroa.

| (40) | Alkuperäisen ilmoituksen yhteydessä Saksa oli sitoutunut noudattamaan 12,30 prosentin tuki-intensiteettiä bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna. Tämän seurauksena Saksa vahvisti 21 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että se oli perinyt Propapierilta takaisin yhteensä 1 0 99  539 euroa, mikä vastaa myönnetyn liiallisen tuen määrää korkoineen. |
| --- | --- |

(40)

Alkuperäisen ilmoituksen yhteydessä Saksa oli sitoutunut noudattamaan 12,30 prosentin tuki-intensiteettiä bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna. Tämän seurauksena Saksa vahvisti 21 päivänä tammikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, että se oli perinyt Propapierilta takaisin yhteensä 1 0 99  539 euroa, mikä vastaa myönnetyn liiallisen tuen määrää korkoineen.

| (41) | Investointituen myöntänyt viranomainen on Frankfurtin (Oder) verotoimisto. |
| --- | --- |

(41)

Investointituen myöntänyt viranomainen on Frankfurtin (Oder) verotoimisto.

2.8   ALUEKEHITYKSEN EDISTÄMINEN

| (42) | Koillis-Brandenburgin alueella oli vakavia taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, ja BKT henkeä kohden oli 76,3 prosenttia EU-27:n keskiarvosta (12) vuonna 2004. Työttömyysaste oli 19,8 prosenttia vuonna 2005, mikä on 220 prosenttia EU-27:n keskiarvosta ja 178 prosenttia Saksan keskiarvosta. |
| --- | --- |

(42)

Koillis-Brandenburgin alueella oli vakavia taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia, ja BKT henkeä kohden oli 76,3 prosenttia EU-27:n keskiarvosta (12) vuonna 2004. Työttömyysaste oli 19,8 prosenttia vuonna 2005, mikä on 220 prosenttia EU-27:n keskiarvosta ja 178 prosenttia Saksan keskiarvosta.

| (43) | Jotta voitaisiin edistää alueellista kehitystä tällä alueella, Saksa katsoi olevan välttämätöntä tukea ja edistää paperintuotantoa ja -jalostusta, koska tämä teollisuudenala toi uutta taloudellista potentiaalia Koillis-Brandenburgiin. Paperitehdas toi alueelle kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa, ja sen odotettiin johtavan uuden primääriteollisuuden sijoittautumiseen alueelle ja arvoketjun laajentumiseen (aaltopahvikoneet, pakkausteollisuus jne.) Lisäksi investointi moderniin paperitehtaaseen osoittaisi, että Eisenhüttenstadt haluaa monipuolistaa taloudellista profiiliaan ja yksipuolista metalliteollisuuteen keskittynyttä elinkeinorakennettaan. Aaltopahvin raaka-aineen valmistus kierrätyskuidusta sopii yhteen Eisenhüttenstadtin kaupungin suunnitelman kanssa luoda alueelle kierrätysteollisuutta. |
| --- | --- |

(43)

Jotta voitaisiin edistää alueellista kehitystä tällä alueella, Saksa katsoi olevan välttämätöntä tukea ja edistää paperintuotantoa ja -jalostusta, koska tämä teollisuudenala toi uutta taloudellista potentiaalia Koillis-Brandenburgiin. Paperitehdas toi alueelle kehitystä vauhdittavaa keskeistä teknologiaa, ja sen odotettiin johtavan uuden primääriteollisuuden sijoittautumiseen alueelle ja arvoketjun laajentumiseen (aaltopahvikoneet, pakkausteollisuus jne.) Lisäksi investointi moderniin paperitehtaaseen osoittaisi, että Eisenhüttenstadt haluaa monipuolistaa taloudellista profiiliaan ja yksipuolista metalliteollisuuteen keskittynyttä elinkeinorakennettaan. Aaltopahvin raaka-aineen valmistus kierrätyskuidusta sopii yhteen Eisenhüttenstadtin kaupungin suunnitelman kanssa luoda alueelle kierrätysteollisuutta.

| (44) | Alkuperäisen ilmoituksen mukaan investointihankkeella odotettiin luotavan 150 suoraa työpaikkaa (niistä 36 voimalaitoksessa) ja noin 450 välillistä työpaikkaa (13). |
| --- | --- |

(44)

Alkuperäisen ilmoituksen mukaan investointihankkeella odotettiin luotavan 150 suoraa työpaikkaa (niistä 36 voimalaitoksessa) ja noin 450 välillistä työpaikkaa (13).

3.   KILPAILUONGELMAT JA SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (45) | Komissio päätteli kumotussa päätöksessä, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetut kynnysarvot eivät ylittyneet. Lisäksi komissio totesi, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komissiolla on valtuudet tutkia perusteellisesti, ovatko tukitoimenpiteen hyödyt kilpailun vääristymää suuremmat, ainoastaan silloin, kun yksi 68 kohdan a tai b alakohdassa vahvistetuista kynnysarvoista ylittyy. Komissio katsoi myös, että markkinaosuuksille ja kapasiteetin lisäykselle asetettujen kynnysarvojen noudattamisen ja aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaisen tuki-intensiteetin alentamisen avulla varmistetaan, että tuen aiheuttamat mahdolliset kilpailuongelmat ovat kohtuullisia suhteessa tavoitteena olevaan aluekehitykseen. Lisäksi se väitti, että aluetukisuuntaviivojen ehdot varmistavat, että tuki edistää aluekehitystä. Tämän perusteella komissio totesi toimenpiteen olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen. |
| --- | --- |

(45)

Komissio päätteli kumotussa päätöksessä, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetut kynnysarvot eivät ylittyneet. Lisäksi komissio totesi, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaan komissiolla on valtuudet tutkia perusteellisesti, ovatko tukitoimenpiteen hyödyt kilpailun vääristymää suuremmat, ainoastaan silloin, kun yksi 68 kohdan a tai b alakohdassa vahvistetuista kynnysarvoista ylittyy. Komissio katsoi myös, että markkinaosuuksille ja kapasiteetin lisäykselle asetettujen kynnysarvojen noudattamisen ja aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaisen tuki-intensiteetin alentamisen avulla varmistetaan, että tuen aiheuttamat mahdolliset kilpailuongelmat ovat kohtuullisia suhteessa tavoitteena olevaan aluekehitykseen. Lisäksi se väitti, että aluetukisuuntaviivojen ehdot varmistavat, että tuki edistää aluekehitystä. Tämän perusteella komissio totesi toimenpiteen olevan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen.

| (46) | Tuomioistuin katsoi asiassa T-304/08 antamassaan tuomiossa, että kaikkien aluetukisuuntaviivojen soveltuvuuskriteerien noudattaminen ei riitä osoittamaan, että kyseinen toimenpide vaikuttaa positiivisesti aluekehitykseen; lisäksi aluetukisuuntaviivojen 68 kohdasta ei ilmene, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen olisi pois suljettua silloin, kun markkinaosuuksia ja kapasiteetin lisätystä koskevat kynnysarvot eivät ylity (14). Tuomioistuin jatkoi, että komissio ei voinut poistaa kumotussa päätöksessä suoritettujen arviointien perusteella kaikkia epäilyksiä tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen mukaisesti, sillä mainitun poikkeuksen soveltaminen edellyttää, että toimenpiteestä saatavat hyödyt ovat suurempia kuin niistä aiheutuvat haitat, niin vähäisiä kuin viimeksi mainitut olisivatkin. Tuomioistuimen tuomiossa korostetaan, että komission velvollisuutena on aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely tapauksissa, joissa on epäilyjä tuen myönteisistä vaikutuksista, vaikka aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistetut kynnysarvot eivät ylittyisi. |
| --- | --- |

(46)

Tuomioistuin katsoi asiassa T-304/08 antamassaan tuomiossa, että kaikkien aluetukisuuntaviivojen soveltuvuuskriteerien noudattaminen ei riitä osoittamaan, että kyseinen toimenpide vaikuttaa positiivisesti aluekehitykseen; lisäksi aluetukisuuntaviivojen 68 kohdasta ei ilmene, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittaminen olisi pois suljettua silloin, kun markkinaosuuksia ja kapasiteetin lisätystä koskevat kynnysarvot eivät ylity (14). Tuomioistuin jatkoi, että komissio ei voinut poistaa kumotussa päätöksessä suoritettujen arviointien perusteella kaikkia epäilyksiä tukitoimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa määrätyn poikkeuksen mukaisesti, sillä mainitun poikkeuksen soveltaminen edellyttää, että toimenpiteestä saatavat hyödyt ovat suurempia kuin niistä aiheutuvat haitat, niin vähäisiä kuin viimeksi mainitut olisivatkin. Tuomioistuimen tuomiossa korostetaan, että komission velvollisuutena on aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukainen muodollinen tutkintamenettely tapauksissa, joissa on epäilyjä tuen myönteisistä vaikutuksista, vaikka aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistetut kynnysarvot eivät ylittyisi.

| (47) | Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 118 ja 127 kappaleessa komissio otti huomioon kantelijan väitteet, joiden mukaan Propapier-hankkeella luotu kapasiteetti ylittäisi aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaista arviointia varten määritetyillä merkityksellisillä markkinoilla 5 prosenttia ja Propapierille myönnetty tuki vääristäisi voimakkaasti kilpailua alalla, joka kärsii rakenteellisesta ylikapasiteetista. Kantelijan mukaan alalla on reagoitu vähentämällä kapasiteettia. Propapierin luoma uusi kapasiteetti kuitenkin pahentaisi alan ongelmia, sillä uudella kapasiteetilla korvattaisiin sellaisten tehtaiden kapasiteetti, jotka suljettiin tasapainoisen kilpailun palauttamiseksi aaltopahvin raaka-aineen markkinoille. |
| --- | --- |

(47)

Menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 118 ja 127 kappaleessa komissio otti huomioon kantelijan väitteet, joiden mukaan Propapier-hankkeella luotu kapasiteetti ylittäisi aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaista arviointia varten määritetyillä merkityksellisillä markkinoilla 5 prosenttia ja Propapierille myönnetty tuki vääristäisi voimakkaasti kilpailua alalla, joka kärsii rakenteellisesta ylikapasiteetista. Kantelijan mukaan alalla on reagoitu vähentämällä kapasiteettia. Propapierin luoma uusi kapasiteetti kuitenkin pahentaisi alan ongelmia, sillä uudella kapasiteetilla korvattaisiin sellaisten tehtaiden kapasiteetti, jotka suljettiin tasapainoisen kilpailun palauttamiseksi aaltopahvin raaka-aineen markkinoille.

| (48) | Komissio epäili menettelyn aloittamispäätöksessään sitä, oliko alalla todella rakenteellista ylikapasiteettia ja vaikuttaisiko Propapierin saama tuki ylikapasiteetin säilymiseen tai vahvistumiseen. Lisäksi komissio jätti avoimeksi sen kysymyksen, olisiko kapasiteetinlisäys todella yli 5 prosenttia todettavissa olevasta kulutuksesta merkityksellisillä markkinoilla, ja pyysi asiasta kannanottoja kolmansilta. Komissio myönsi, että niiden tietojen perusteella, jotka sen käytettävissä olivat ennen kumotun päätöksen antamista, se ei pystynyt toteamaan täydellä varmuudella, olivatko tuen myönteiset vaikutukset suurempia kuin kielteiset vaikutukset (tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) ja että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistettua kynnysarvoa ei ylitetty. |
| --- | --- |

(48)

Komissio epäili menettelyn aloittamispäätöksessään sitä, oliko alalla todella rakenteellista ylikapasiteettia ja vaikuttaisiko Propapierin saama tuki ylikapasiteetin säilymiseen tai vahvistumiseen. Lisäksi komissio jätti avoimeksi sen kysymyksen, olisiko kapasiteetinlisäys todella yli 5 prosenttia todettavissa olevasta kulutuksesta merkityksellisillä markkinoilla, ja pyysi asiasta kannanottoja kolmansilta. Komissio myönsi, että niiden tietojen perusteella, jotka sen käytettävissä olivat ennen kumotun päätöksen antamista, se ei pystynyt toteamaan täydellä varmuudella, olivatko tuen myönteiset vaikutukset suurempia kuin kielteiset vaikutukset (tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan) ja että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistettua kynnysarvoa ei ylitetty.

| (49) | Sen vuoksi komissio pyysi jäsenvaltioita ja asianomaisia ottamaan kantaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisen arvioinnin oikeaan soveltamiseen. Erityisesti komissio pyysi toimittamaan tietoja, joiden perusteella olisi mahdollista päätellä, oliko merkityksellisillä markkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia vuosina 2001–2006, olisiko ilmoitettu tuki voinut säilyttää tällaisen tilanteen tai vahvistaa sitä ja olisivatko Propapierille myönnetyn tuen myönteiset vaikutukset voineet olla suurempia kuin kielteiset vaikutukset, jotka ilmenivät kilpailun vääristymisen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuneen vaikutuksen muodossa. |
| --- | --- |

(49)

Sen vuoksi komissio pyysi jäsenvaltioita ja asianomaisia ottamaan kantaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisen arvioinnin oikeaan soveltamiseen. Erityisesti komissio pyysi toimittamaan tietoja, joiden perusteella olisi mahdollista päätellä, oliko merkityksellisillä markkinoilla rakenteellista ylikapasiteettia vuosina 2001–2006, olisiko ilmoitettu tuki voinut säilyttää tällaisen tilanteen tai vahvistaa sitä ja olisivatko Propapierille myönnetyn tuen myönteiset vaikutukset voineet olla suurempia kuin kielteiset vaikutukset, jotka ilmenivät kilpailun vääristymisen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuneen vaikutuksen muodossa.

4.   KANTELIJAN ELI SMURFIT KAPPAN HUOMAUTUKSET

4.1   ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

| (50) | Smurfit Kappa korostaa, että on ensi sijassa Saksan asia todistaa, että Propapier-hanke ei johda kohtuuttomaan kilpailun vääristymiseen, ei Smurfit Kappan. |
| --- | --- |

(50)

Smurfit Kappa korostaa, että on ensi sijassa Saksan asia todistaa, että Propapier-hanke ei johda kohtuuttomaan kilpailun vääristymiseen, ei Smurfit Kappan.

| (51) | Smurfit Kappa väittää, että tuomioistuimen asiassa T-304/08 antaman tuomion mukaan komission velvollisuutena on tutkia, ovatko tuesta odotettavissa olevat hyödyt suurempia kuin kilpailun vääristyminen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuva vaikutus, ja se huomauttaa, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistetuilla kynnysarvoilla ei ole enää merkitystä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(51)

Smurfit Kappa väittää, että tuomioistuimen asiassa T-304/08 antaman tuomion mukaan komission velvollisuutena on tutkia, ovatko tuesta odotettavissa olevat hyödyt suurempia kuin kilpailun vääristyminen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuva vaikutus, ja se huomauttaa, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistetuilla kynnysarvoilla ei ole enää merkitystä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen.

4.2   MARKKINOIDEN MÄÄRITTELY

| (52) | Smurfit Kappa ottaa kantaa komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämiin merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmiin (jotka vastaavat kumotun päätöksen määritelmiä) ja viittaa 5 päivänä elokuuta 2008 tuomioistuimelle esittämäänsä kanteeseen alkuperäisen valtiontukipäätöksen N 582/07 kumoamiseksi, jäljempänä ’kanne’. Smurfit Kappa totesi kanteessa, että nämä määritelmät ovat virheellisiä. |
| --- | --- |

(52)

Smurfit Kappa ottaa kantaa komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämiin merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmiin (jotka vastaavat kumotun päätöksen määritelmiä) ja viittaa 5 päivänä elokuuta 2008 tuomioistuimelle esittämäänsä kanteeseen alkuperäisen valtiontukipäätöksen N 582/07 kumoamiseksi, jäljempänä ’kanne’. Smurfit Kappa totesi kanteessa, että nämä määritelmät ovat virheellisiä.

| (53) | Smurfit Kappan mukaan ei ole olemassa markkinoita testlainerille, jonka paino on enintään 150 g/m2, eikä kierrätyspaperista valmistetulle aallotuskartongille. Sen mukaan Propapier ei ole koskaan aikonut valmistaa uudella PM2-paperikoneellaan enintään 150 g/m2:n testlaineria vaan ennemminkin 70–110 g/m2:n aallotuskartonkia ja testlaineria III sekä 70–130 g/m2:n aallotuskartonkia (lehdistötiedotteissa annetut tiedot). Tämä viittaa suppeampaan markkinamääritelmään. Sen vuoksi Smurfit Kappa pyytää komissiota määrittelemään merkitykselliset tuotemarkkinat tarkemmin. |
| --- | --- |

(53)

Smurfit Kappan mukaan ei ole olemassa markkinoita testlainerille, jonka paino on enintään 150 g/m2, eikä kierrätyspaperista valmistetulle aallotuskartongille. Sen mukaan Propapier ei ole koskaan aikonut valmistaa uudella PM2-paperikoneellaan enintään 150 g/m2:n testlaineria vaan ennemminkin 70–110 g/m2:n aallotuskartonkia ja testlaineria III sekä 70–130 g/m2:n aallotuskartonkia (lehdistötiedotteissa annetut tiedot). Tämä viittaa suppeampaan markkinamääritelmään. Sen vuoksi Smurfit Kappa pyytää komissiota määrittelemään merkitykselliset tuotemarkkinat tarkemmin.

4.3   KAPASITEETIN LISÄYKSEN LASKEMINEN

| (54) | Smurfit Kappa viittaa haastatteluissa ja lehdistötiedotteissa esitettyihin tietoihin, joiden mukaan uusi paperitehdas pystyisi tuottamaan vuodessa 6 50  000 tonnia tai jopa 7 50  000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta. Tämä ylittää selvästi Saksan ilmoittaman kapasiteetin. Smurfit Kappa päättelee, että komission ei pitäisi luottaa Saksan ilmoittamiin lukuihin, vaan sen olisi tehtävä omat tutkimuksensa. |
| --- | --- |

(54)

Smurfit Kappa viittaa haastatteluissa ja lehdistötiedotteissa esitettyihin tietoihin, joiden mukaan uusi paperitehdas pystyisi tuottamaan vuodessa 6 50  000 tonnia tai jopa 7 50  000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta. Tämä ylittää selvästi Saksan ilmoittaman kapasiteetin. Smurfit Kappa päättelee, että komission ei pitäisi luottaa Saksan ilmoittamiin lukuihin, vaan sen olisi tehtävä omat tutkimuksensa.

| (55) | Smurfit Kappa käyttää väitteidensä perusteluna pääasiassa London Economicsin vuonna 2007 laatimaa tutkimusta (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)), jonka se itse oli tilannut. Tutkimuksen mukaan tuotannon laajentumisen seurauksena Progroup-konserni muuttuu aaltopahvin raaka-aineen netto-ostajasta sen nettomyyjäksi noin 2 50  000 tonnin vuotuisella myyntimäärällä. Koska uuden PM2-paperitehtaan kokonaiskapasiteetti on 6 50  000 tonnia vuodessa (Smurfit Kappan arvio), yrityksen tarve ostaa aaltopahvin raaka-ainetta muilta vähenisi 4 00  000 tonnia vuodessa. Tämän perusteella Smurfit Kappa päättelee, että koko 6 50  000 tonnia vuodessa olisi laskettava vapaille markkinoille (toisin sanoen kolmansille myynnin markkinoille ilman toimituksia sisäiseen käyttöön). |
| --- | --- |

(55)

Smurfit Kappa käyttää väitteidensä perusteluna pääasiassa London Economicsin vuonna 2007 laatimaa tutkimusta (Economic analysis of State aid given to Progroup AG (15)), jonka se itse oli tilannut. Tutkimuksen mukaan tuotannon laajentumisen seurauksena Progroup-konserni muuttuu aaltopahvin raaka-aineen netto-ostajasta sen nettomyyjäksi noin 2 50  000 tonnin vuotuisella myyntimäärällä. Koska uuden PM2-paperitehtaan kokonaiskapasiteetti on 6 50  000 tonnia vuodessa (Smurfit Kappan arvio), yrityksen tarve ostaa aaltopahvin raaka-ainetta muilta vähenisi 4 00  000 tonnia vuodessa. Tämän perusteella Smurfit Kappa päättelee, että koko 6 50  000 tonnia vuodessa olisi laskettava vapaille markkinoille (toisin sanoen kolmansille myynnin markkinoille ilman toimituksia sisäiseen käyttöön).

| (56) | Smurfit Kappa väittää, että niin sanottu siirtymävaikutus (London Economicsin tutkimuksessa esitetyn määritelmän mukaisessa merkityksessä) on otettava huomioon: Smurfit Kappan mukaan konsernin sisällä käytetty aaltopahvin raaka-aine syrjäyttää muiden tuottajien myynnin vapailla markkinoilla, toisin sanoen Progroup ei enää hanki kyseistä aaltopahvin raaka-ainetta vapailta markkinoilta. Todellinen kapasiteetin lisäys muodostuu sen vuoksi Propapierin uudesta myynnistä vapailla markkinoilla yhdessä muilta tuottajilta vapailla markkinoilla ’vapautuneen’ myynnin kanssa. Smurfit Kappan mukaan tämä muodostaa todellisen uuden tuotantokapasiteetin. |
| --- | --- |

(56)

Smurfit Kappa väittää, että niin sanottu siirtymävaikutus (London Economicsin tutkimuksessa esitetyn määritelmän mukaisessa merkityksessä) on otettava huomioon: Smurfit Kappan mukaan konsernin sisällä käytetty aaltopahvin raaka-aine syrjäyttää muiden tuottajien myynnin vapailla markkinoilla, toisin sanoen Progroup ei enää hanki kyseistä aaltopahvin raaka-ainetta vapailta markkinoilta. Todellinen kapasiteetin lisäys muodostuu sen vuoksi Propapierin uudesta myynnistä vapailla markkinoilla yhdessä muilta tuottajilta vapailla markkinoilla ’vapautuneen’ myynnin kanssa. Smurfit Kappan mukaan tämä muodostaa todellisen uuden tuotantokapasiteetin.

| (57) | Smurfit Kappa esitti 30 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyn Excel-taulukon (kanteen liite A.10) ja käyttää joitakin Henry Poole Consulting -yhtiön kertomuksessa (16) vuodelta 2007 saatuja tietoja. Taulukon mukaan Progroupin kysyntä kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla vuonna 2008 olisi 2 40  000 tonnia ja ennustettu määrä kierrätyskuitupohjaista aaltopahvin raaka-ainetta, jonka Propapier tuottaa ja myy markkinoilla vuonna 2010 (eli investointihankkeen jälkeen), olisi 2 85  000 tonnia vuodessa. Smurfit Kappa katsoo, että näiden määrien summa (5 25  000 tonnia vuodessa, joka saadaan laskemalla yhteen 2 85  000 tonnia vuodessa, jota ei käytetä konsernin sisällä, ja 2 40  000 tonnia vuodessa, jota Progroupin ei tarvitse enää hankkia vapailta markkinoilta) muodostaa tuetun investointihankkeen kokonaisvaikutuksen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla. Sen vuoksi kyseistä summaa on käytettävä laskettaessa kapasiteetin lisäys aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(57)

Smurfit Kappa esitti 30 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyn Excel-taulukon (kanteen liite A.10) ja käyttää joitakin Henry Poole Consulting -yhtiön kertomuksessa (16) vuodelta 2007 saatuja tietoja. Taulukon mukaan Progroupin kysyntä kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla vuonna 2008 olisi 2 40  000 tonnia ja ennustettu määrä kierrätyskuitupohjaista aaltopahvin raaka-ainetta, jonka Propapier tuottaa ja myy markkinoilla vuonna 2010 (eli investointihankkeen jälkeen), olisi 2 85  000 tonnia vuodessa. Smurfit Kappa katsoo, että näiden määrien summa (5 25  000 tonnia vuodessa, joka saadaan laskemalla yhteen 2 85  000 tonnia vuodessa, jota ei käytetä konsernin sisällä, ja 2 40  000 tonnia vuodessa, jota Progroupin ei tarvitse enää hankkia vapailta markkinoilta) muodostaa tuetun investointihankkeen kokonaisvaikutuksen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla. Sen vuoksi kyseistä summaa on käytettävä laskettaessa kapasiteetin lisäys aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisesti.

| (58) | Lisäksi Smurfit Kappa kiistää Propapierin ilmoittaman 1 50  000 tonnin suuruisen vuotuisen kapasiteetin lisäyksen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla. Smurfit Kappa toteaa, että Progroupin uusi aaltopahvitehdas Strykówissa (Puola) käyttää ainoastaan noin 1 00  000 tonnia kierrätyspaperia vuodessa. Vaikka tämä lisätarve vähennettäisiin 6 50  000 tonnista vuodessa, kokonaiskapasiteetti olisi yhä 5 50  000 tonnia vuodessa. |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi Smurfit Kappa kiistää Propapierin ilmoittaman 1 50  000 tonnin suuruisen vuotuisen kapasiteetin lisäyksen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla. Smurfit Kappa toteaa, että Progroupin uusi aaltopahvitehdas Strykówissa (Puola) käyttää ainoastaan noin 1 00  000 tonnia kierrätyspaperia vuodessa. Vaikka tämä lisätarve vähennettäisiin 6 50  000 tonnista vuodessa, kokonaiskapasiteetti olisi yhä 5 50  000 tonnia vuodessa.

| (59) | Tämän perusteella Smurfit Kappa päättelee, että Propapierin tuetun investointihankkeen aikaansaama kapasiteetin lisäys ylittää aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainitun 5 prosentin kynnysarvon (mitattuna aaltopahvin raaka-aineen vapaita markkinoita vuonna 2006 koskevien tietojen perusteella). |
| --- | --- |

(59)

Tämän perusteella Smurfit Kappa päättelee, että Propapierin tuetun investointihankkeen aikaansaama kapasiteetin lisäys ylittää aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainitun 5 prosentin kynnysarvon (mitattuna aaltopahvin raaka-aineen vapaita markkinoita vuonna 2006 koskevien tietojen perusteella).

4.4   YLIKAPASITEETTI

| (60) | Smurfit Kappa toteaa, että aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla oli rakenteellista ylikapasiteettia asian kannalta merkityksellisellä ajanjaksolla vuosina 2001–2006. Smurfit Kappan mukaan markkinoille oli ominaista se, ettei kysynnän kasvu ollut riittävää. Samalla uutta kapasiteettia luotiin pääasiassa valtiontukien avulla, mikä pahensi ylikapasiteettia entisestään. Seurauksena oli, että muiden paperintuottajien oli suljettava tuotantolaitoksia pysyäkseen kilpailukykyisinä (Smurfit Kappa sulki 14 paperikonetta vuosina 2001–2008). Smurfit Kappa viittaa London Economicsin tutkimukseen, josta ilmenee, että uudella kapasiteetilla (erityisesti valtiontuella tuetulla kapasiteetilla) on vakavia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. Tutkimuksessa todetaan, että aaltopahvin raaka-aineen Euroopan markkinoilla oli vuosina 2002–2006 suuria vaikeuksia ja ylikapasiteetti oli alalla vakava ongelma. Luvut perustuvat Groupement Ondulén ja Smurfit Kappan tietoihin, ja niiden mukaan kapasiteetin käyttöaste oli vuosina 2003–2005 alle 90 prosenttia. Vuosina 2006 ja 2007 käyttöaste oli yli 90 prosenttia, mutta tutkimuksessa esitetään näille vuosille myös vaihtoehtoiset 90 prosentin alapuolelle jäävät luvut, jotka olisivat vallinneet ’ilman kapasiteetin supistamista’. |
| --- | --- |

(60)

Smurfit Kappa toteaa, että aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla oli rakenteellista ylikapasiteettia asian kannalta merkityksellisellä ajanjaksolla vuosina 2001–2006. Smurfit Kappan mukaan markkinoille oli ominaista se, ettei kysynnän kasvu ollut riittävää. Samalla uutta kapasiteettia luotiin pääasiassa valtiontukien avulla, mikä pahensi ylikapasiteettia entisestään. Seurauksena oli, että muiden paperintuottajien oli suljettava tuotantolaitoksia pysyäkseen kilpailukykyisinä (Smurfit Kappa sulki 14 paperikonetta vuosina 2001–2008). Smurfit Kappa viittaa London Economicsin tutkimukseen, josta ilmenee, että uudella kapasiteetilla (erityisesti valtiontuella tuetulla kapasiteetilla) on vakavia kielteisiä vaikutuksia kilpailuun. Tutkimuksessa todetaan, että aaltopahvin raaka-aineen Euroopan markkinoilla oli vuosina 2002–2006 suuria vaikeuksia ja ylikapasiteetti oli alalla vakava ongelma. Luvut perustuvat Groupement Ondulén ja Smurfit Kappan tietoihin, ja niiden mukaan kapasiteetin käyttöaste oli vuosina 2003–2005 alle 90 prosenttia. Vuosina 2006 ja 2007 käyttöaste oli yli 90 prosenttia, mutta tutkimuksessa esitetään näille vuosille myös vaihtoehtoiset 90 prosentin alapuolelle jäävät luvut, jotka olisivat vallinneet ’ilman kapasiteetin supistamista’.

4.5   VAIKUTUS ALUEKEHITYKSEEN JA MYÖNTEISTEN JA KIELTEISTEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI

| (61) | Kilpailun vääristymiseen rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla liittyvien tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten arvioinnin osalta Smurfit Kappa toteaa, että muualla rakennetun paperitehtaan siirtäminen asianomaiselle alueelle ja asentaminen sinne ei edistä alueen teknologista kehitystä. Smurfit Kappa lisää, että lukuun ottamatta voimalaitosta ja jätevedenkäsittelylaitosta, jotka ovat osa Propapier-hanketta, hanke ei houkuttele lisäinvestointeja alueelle eikä paperitehtaiden keskittymisestä ole odotettavissa tehokkuusetuja. Arvoketjun laajentumista ei ole odotettavissa, koska alueella ei esimerkiksi ole asiakkaita aaltopahville eikä sen vuoksi ole perusteltua rakentaa aaltopahvitehdasta. |
| --- | --- |

(61)

Kilpailun vääristymiseen rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla liittyvien tuen myönteisten ja kielteisten vaikutusten arvioinnin osalta Smurfit Kappa toteaa, että muualla rakennetun paperitehtaan siirtäminen asianomaiselle alueelle ja asentaminen sinne ei edistä alueen teknologista kehitystä. Smurfit Kappa lisää, että lukuun ottamatta voimalaitosta ja jätevedenkäsittelylaitosta, jotka ovat osa Propapier-hanketta, hanke ei houkuttele lisäinvestointeja alueelle eikä paperitehtaiden keskittymisestä ole odotettavissa tehokkuusetuja. Arvoketjun laajentumista ei ole odotettavissa, koska alueella ei esimerkiksi ole asiakkaita aaltopahville eikä sen vuoksi ole perusteltua rakentaa aaltopahvitehdasta.

| (62) | Lisäksi Smurfit Kappa toteaa, että jo vuonna 2007 oli nähtävissä, että riippumatta Propapier-investoinnin kautta luotujen työpaikkojen määrästä ja laadusta, muualla menetettyjen työpaikkojen määrä olisi suurempi. |
| --- | --- |

(62)

Lisäksi Smurfit Kappa toteaa, että jo vuonna 2007 oli nähtävissä, että riippumatta Propapier-investoinnin kautta luotujen työpaikkojen määrästä ja laadusta, muualla menetettyjen työpaikkojen määrä olisi suurempi.

| (63) | Menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen lukujen perusteella Smurfit Kappa laskee, että tuen määrä on noin 3 50  000 euroa jokaista suoraan luotua työpaikkaa kohden. Smurfit Kappa asettaa kyseenalaiseksi, jäävätkö nämä työpaikat alueelle pysyvästi ja voidaanko ne luokitella korkealaatuisiksi työpaikoiksi. Lisäksi Smurfit Kappa epäilee sitä, hyötyykö alue todella näistä työpaikoista, sillä osa Propapierin työntekijöistä käy töissä muilta alueilta käsin. Smurfit Kappa epäilee, voidaanko sitä, että osa keskeisestä tuotantotiimistä tulee Propapierin Burgin tehtaalta (Sachsen-Anhalt), pitää tukiin oikeuttavana hyötynä. |
| --- | --- |

(63)

Menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjen lukujen perusteella Smurfit Kappa laskee, että tuen määrä on noin 3 50  000 euroa jokaista suoraan luotua työpaikkaa kohden. Smurfit Kappa asettaa kyseenalaiseksi, jäävätkö nämä työpaikat alueelle pysyvästi ja voidaanko ne luokitella korkealaatuisiksi työpaikoiksi. Lisäksi Smurfit Kappa epäilee sitä, hyötyykö alue todella näistä työpaikoista, sillä osa Propapierin työntekijöistä käy töissä muilta alueilta käsin. Smurfit Kappa epäilee, voidaanko sitä, että osa keskeisestä tuotantotiimistä tulee Propapierin Burgin tehtaalta (Sachsen-Anhalt), pitää tukiin oikeuttavana hyötynä.

| (64) | Luotavien 529 suoran työpaikan osalta Smurfit Kappa viittaa Propapierin hallituksen jäsenen lausuntoon vuodelta 2010, jonka mukaan suoria työpaikkoja luodaan ainoastaan 329 ja työntekijöistä (vain) vajaat 60 prosenttia on alueelta. Smurfit Kappa katsoo, että tarvitaan yksityiskohtaisempia tietoja (esim. onko huoltotöihin tai infrastruktuurihankkeisiin liittyvät työpaikat laskettu mukaan ja ovatko suorat työpaikat pysyviä työpaikkoja), jotta alueelle kohdistuvia vaikutuksia voitaisiin arvioida riittävästi, ja se kehottaa komissiota tutkimaan asiaa tarkkaan. |
| --- | --- |

(64)

Luotavien 529 suoran työpaikan osalta Smurfit Kappa viittaa Propapierin hallituksen jäsenen lausuntoon vuodelta 2010, jonka mukaan suoria työpaikkoja luodaan ainoastaan 329 ja työntekijöistä (vain) vajaat 60 prosenttia on alueelta. Smurfit Kappa katsoo, että tarvitaan yksityiskohtaisempia tietoja (esim. onko huoltotöihin tai infrastruktuurihankkeisiin liittyvät työpaikat laskettu mukaan ja ovatko suorat työpaikat pysyviä työpaikkoja), jotta alueelle kohdistuvia vaikutuksia voitaisiin arvioida riittävästi, ja se kehottaa komissiota tutkimaan asiaa tarkkaan.

4.6   INFRASTRUKTUURITUKI PROPAPIERILLE

| (65) | Smurfit Kappa viittaa komission erilliseen päätökseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Propapierille myönnettävästä infrastruktuurituesta (asia SA.36147). Smurfit Kappan mielestä jätevedenkäsittelylaitoksen tukemisessa on kyse investointituesta, jota ei voida erottaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä SA.23827 käsitellystä tuesta. Sen mielestä komission pitäisi arvioida molemmat toimenpiteet samassa menettelyssä tai selitettävä, miksi niitä ei voida pitää saman hankkeen osina. |
| --- | --- |

(65)

Smurfit Kappa viittaa komission erilliseen päätökseen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Propapierille myönnettävästä infrastruktuurituesta (asia SA.36147). Smurfit Kappan mielestä jätevedenkäsittelylaitoksen tukemisessa on kyse investointituesta, jota ei voida erottaa menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä SA.23827 käsitellystä tuesta. Sen mielestä komission pitäisi arvioida molemmat toimenpiteet samassa menettelyssä tai selitettävä, miksi niitä ei voida pitää saman hankkeen osina.

5.   SAKSAN HUOMAUTUKSET

5.1   ALUSTAVAT HUOMAUTUKSET

| (66) | Saksa katsoo, että komission ei olisi pitänyt aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaista muodollista tutkintamenettelyä päätöksen N 582/2007 kumoamisen jälkeen. Sen sijaan sen olisi pitänyt tehdä alustavan tutkimuksen jälkeen asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu päätös. Saksa korostaa, että tuomioistuimen asiassa T-304/08 antamassa tuomiossa ei vaadita komissiota aloittamaan muodollista tutkintamenettelyä. Saksa ei myöskään ymmärrä, miksi komissio nyt epäilee, että aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla oli ylikapasiteettia ennen vuotta 2008, vaikka sille ei ole esitetty uusia tosiseikkoja. Kumotussa päätöksessä komissio oli todennut, että markkinoilla ei ollut ylikapasiteettia eikä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainittu 5 prosentin kynnysarvo ylittynyt. Tätä kantaa komissio puolusti myös tuomioistuimen edessä. |
| --- | --- |

(66)

Saksa katsoo, että komission ei olisi pitänyt aloittaa SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaista muodollista tutkintamenettelyä päätöksen N 582/2007 kumoamisen jälkeen. Sen sijaan sen olisi pitänyt tehdä alustavan tutkimuksen jälkeen asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu päätös. Saksa korostaa, että tuomioistuimen asiassa T-304/08 antamassa tuomiossa ei vaadita komissiota aloittamaan muodollista tutkintamenettelyä. Saksa ei myöskään ymmärrä, miksi komissio nyt epäilee, että aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla oli ylikapasiteettia ennen vuotta 2008, vaikka sille ei ole esitetty uusia tosiseikkoja. Kumotussa päätöksessä komissio oli todennut, että markkinoilla ei ollut ylikapasiteettia eikä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainittu 5 prosentin kynnysarvo ylittynyt. Tätä kantaa komissio puolusti myös tuomioistuimen edessä.

| (67) | Saksa huomauttaa, että pelkästään yhden kantelijan esiintulo ei merkitse ’vakavien ongelmien’ olemassaoloa komission määrittäessä sitä, soveltuuko tuki sisämarkkinoille. Se toteaa myös, että sovellettavan menettelyn valinta ei saa riippua ’kolmannesta markkinaosapuolesta’. Saksan mukaan näitä päätelmiä tukee se, että tuensaajalla ei ole investoinnin jälkeen suurempaa vaikutusta kilpailuun kuin aikaisemmin (koska sen markkinaosuus ei nouse). Saksa korostaa, että paperitehdas oli ensi sijassa tarkoitettu täyttämään aaltopahvin raaka-aineen lisääntynyt tarve Progroupin sisällä. |
| --- | --- |

(67)

Saksa huomauttaa, että pelkästään yhden kantelijan esiintulo ei merkitse ’vakavien ongelmien’ olemassaoloa komission määrittäessä sitä, soveltuuko tuki sisämarkkinoille. Se toteaa myös, että sovellettavan menettelyn valinta ei saa riippua ’kolmannesta markkinaosapuolesta’. Saksan mukaan näitä päätelmiä tukee se, että tuensaajalla ei ole investoinnin jälkeen suurempaa vaikutusta kilpailuun kuin aikaisemmin (koska sen markkinaosuus ei nouse). Saksa korostaa, että paperitehdas oli ensi sijassa tarkoitettu täyttämään aaltopahvin raaka-aineen lisääntynyt tarve Progroupin sisällä.

| (68) | Saksa lisää, että komission päättäessä suorittaa perusteellisen tutkimuksen sen olisi katsottava, että se seikka, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisia kynnysarvoja ei ylitetä, on merkittävä osoitus siitä, että tuella on vain vähäisiä vaikutuksia kilpailuun. |
| --- | --- |

(68)

Saksa lisää, että komission päättäessä suorittaa perusteellisen tutkimuksen sen olisi katsottava, että se seikka, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisia kynnysarvoja ei ylitetä, on merkittävä osoitus siitä, että tuella on vain vähäisiä vaikutuksia kilpailuun.

| (69) | Saksa esitti seuraavat tutkimukset:






  a) | raportti Progroupille myönnetystä investointituesta vuonna 2013 laaditusta taloudellisesta analyysista, jäljempänä ’ECA-raportti’ (18); analyysin oli tilannut Progroup valtiontukiasiaa SA.23827 varten. Raportti perustuu Pöyry Management Consulting Oy:n, jäljempänä ’Pöyry’, tietoihin; |
| --- | --- | --- |

(69)

Saksa esitti seuraavat tutkimukset:

a)

raportti Progroupille myönnetystä investointituesta vuonna 2013 laaditusta taloudellisesta analyysista, jäljempänä ’ECA-raportti’ (18); analyysin oli tilannut Progroup valtiontukiasiaa SA.23827 varten. Raportti perustuu Pöyry Management Consulting Oy:n, jäljempänä ’Pöyry’, tietoihin;

| b) | Roland Berger Strategy Consultants -yhtiön raportti vuodelta 2013 (19), jäljempänä ’Roland Berger -raportti’, jonka tilaaja oli Progroup. Raportti sisältää jälkikäteen tehdyn vertailun Eisenhüttenstadtin ja vaihtoehtoisen investointipaikan ([...]) välillä; |
| --- | --- |

b)

Roland Berger Strategy Consultants -yhtiön raportti vuodelta 2013 (19), jäljempänä ’Roland Berger -raportti’, jonka tilaaja oli Progroup. Raportti sisältää jälkikäteen tehdyn vertailun Eisenhüttenstadtin ja vaihtoehtoisen investointipaikan ([...]) välillä;

| c) | Deutsche Bank Researchin analyysi Smurfit Kappasta vuodelta 2007 (20), jäljempänä ’Deutsche-Bankin tutkimus’). |
| --- | --- |

c)

Deutsche Bank Researchin analyysi Smurfit Kappasta vuodelta 2007 (20), jäljempänä ’Deutsche-Bankin tutkimus’).

| (70) | Lisäksi Saksa esitti jäljennökset asiaan T-304/08 liittyvistä oikeudenkäyntikirjelmistä ja liitteistä. |
| --- | --- |

(70)

Lisäksi Saksa esitti jäljennökset asiaan T-304/08 liittyvistä oikeudenkäyntikirjelmistä ja liitteistä.

5.2   MARKKINOIDEN MÄÄRITTELY

5.2.1   AALTOPAHVIN RAAKA-AINEEN MERKITYKSELLISET MARKKINAT – VAPAAT MARKKINAT / KOKONAISMARKKINAT

| (71) | Saksa kiistää Smurfit Kappan väitteet, joiden mukaan PM2-paperikone, joka on optimoitu neliömassaltaan 70 g/m2–130 g/m2 olevan paperin valmistukseen, voidaan kuitenkin milloin tahansa muuntaa painavamman tai kevyemmän paperin valmistukseen. Teknisesti PM2-paperikoneella voidaan valmistaa jopa neliömassaltaan 150 g/m2 olevaa paperia. Lisäksi Propapierin kaupallisten etujen mukaista on valmistaa suuremman neliömassan papereita, jos niiden markkinahinta nousee. Saksa lisää, että Smurfit Kappan perustelut ovat ristiriidassa komission vakiintuneen päätöksentekokäytännön kanssa (Smurfit Kappan erittelyt alittavat pienimmän markkinasegmentoinnin, jota komissio on soveltanut samankaltaisissa asioissa). |
| --- | --- |

(71)

Saksa kiistää Smurfit Kappan väitteet, joiden mukaan PM2-paperikone, joka on optimoitu neliömassaltaan 70 g/m2–130 g/m2 olevan paperin valmistukseen, voidaan kuitenkin milloin tahansa muuntaa painavamman tai kevyemmän paperin valmistukseen. Teknisesti PM2-paperikoneella voidaan valmistaa jopa neliömassaltaan 150 g/m2 olevaa paperia. Lisäksi Propapierin kaupallisten etujen mukaista on valmistaa suuremman neliömassan papereita, jos niiden markkinahinta nousee. Saksa lisää, että Smurfit Kappan perustelut ovat ristiriidassa komission vakiintuneen päätöksentekokäytännön kanssa (Smurfit Kappan erittelyt alittavat pienimmän markkinasegmentoinnin, jota komissio on soveltanut samankaltaisissa asioissa).

| (72) | Saksa toteaa huomautuksissaan myös, että on välttämätöntä erottaa toisistaan vapaat markkinat ja kokonaismarkkinat. Vapaat markkinat eivät ole merkitykselliset tuotemarkkinat vaan aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoiden osa. Saksa väittää, että vapaista markkinoista ei ole riippumattomia tilastotietoja ja että tuetun investoinnin vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan olisi mahdollista arvioida ainoastaan kokonaismarkkinoiden perusteella. |
| --- | --- |

(72)

Saksa toteaa huomautuksissaan myös, että on välttämätöntä erottaa toisistaan vapaat markkinat ja kokonaismarkkinat. Vapaat markkinat eivät ole merkitykselliset tuotemarkkinat vaan aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoiden osa. Saksa väittää, että vapaista markkinoista ei ole riippumattomia tilastotietoja ja että tuetun investoinnin vaikutuksia kilpailuun ja kauppaan olisi mahdollista arvioida ainoastaan kokonaismarkkinoiden perusteella.

| (73) | Lisäksi Saksa väittää, että vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä käytettävän aaltopahvin raaka-aineen ja vapaille markkinoille toimitettavan aaltopahvin raaka-aineen erottelu toisistaan on keinotekoista ja mielivaltaista. Vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä käytettävät paperit ja vapailla markkinoilla tarjotut paperit ovat lähes täydellisesti korvattavissa toisillaan (sama raaka-aine ja samat tuoteominaisuudet). Vertikaalisesti integroituneet tuottajat toimivat markkinoilla sekä tarjonta- että kysyntäpuolella (mikä johtaa hintaan ja tarjontaan/kysyntään liittyviin markkinavaikutuksiin kokonaismarkkinoilla ja arvoketjussa), joten riippumattomia vapaita markkinoita ei ole. Konsernin sisällä käytetyn ja vapailla markkinoilla tarjotun aaltopahvin raaka-aineen välillä on yhteys: vertikaalisesti integroituneet valmistajat toimittavat aaltopahvin raaka-ainetta myös suoraan kilpailijoiden aaltopahvitehtaille ja ostavat myös aaltopahvin raaka-ainetta muiden kilpailijoiden tehtailta oman tuotantonsa ja logistiikan optimoimiseksi. Saksan mukaan tällaisessa optimoinnissa mukana oleva määrät olisi laskettava vapaille markkinoille, jos markkinoiden välille ylipäänsä tehdään eroa. |
| --- | --- |

(73)

Lisäksi Saksa väittää, että vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä käytettävän aaltopahvin raaka-aineen ja vapaille markkinoille toimitettavan aaltopahvin raaka-aineen erottelu toisistaan on keinotekoista ja mielivaltaista. Vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä käytettävät paperit ja vapailla markkinoilla tarjotut paperit ovat lähes täydellisesti korvattavissa toisillaan (sama raaka-aine ja samat tuoteominaisuudet). Vertikaalisesti integroituneet tuottajat toimivat markkinoilla sekä tarjonta- että kysyntäpuolella (mikä johtaa hintaan ja tarjontaan/kysyntään liittyviin markkinavaikutuksiin kokonaismarkkinoilla ja arvoketjussa), joten riippumattomia vapaita markkinoita ei ole. Konsernin sisällä käytetyn ja vapailla markkinoilla tarjotun aaltopahvin raaka-aineen välillä on yhteys: vertikaalisesti integroituneet valmistajat toimittavat aaltopahvin raaka-ainetta myös suoraan kilpailijoiden aaltopahvitehtaille ja ostavat myös aaltopahvin raaka-ainetta muiden kilpailijoiden tehtailta oman tuotantonsa ja logistiikan optimoimiseksi. Saksan mukaan tällaisessa optimoinnissa mukana oleva määrät olisi laskettava vapaille markkinoille, jos markkinoiden välille ylipäänsä tehdään eroa.

| (74) | Lisäksi Saksa toteaa, että aaltopahvin raaka-aineelle on olemassa yhtenäiset markkinat, jotka kattavat kierrätys- ja ensikuidusta valmistetun aaltopahvin raaka-aineen neliömassasta riippumatta. Yhtäältä testlaineri ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki ja toisaalta kraftlaineri ja ensikuitupohjainen aallotuskartonki ovat sekä kysyntä- että tarjontapuolen kannalta korvattavissa keskenään. Lähes jokaisella paperitehtaalla on tekniset valmiudet valmistaa samalla paperikoneella aaltopahvin raaka-ainetta niin kierrätyskuidusta kuin ensikuidusta. Eisenhüttenstadtin tehtaalla olisi tehtävä vain noin [...] miljoonan euron kertainvestointi ensikuidun käyttämisen mahdollistamiseksi. Tämä on vain [...] prosenttia kokonaisinvestoinnista. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi Saksa toteaa, että aaltopahvin raaka-aineelle on olemassa yhtenäiset markkinat, jotka kattavat kierrätys- ja ensikuidusta valmistetun aaltopahvin raaka-aineen neliömassasta riippumatta. Yhtäältä testlaineri ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki ja toisaalta kraftlaineri ja ensikuitupohjainen aallotuskartonki ovat sekä kysyntä- että tarjontapuolen kannalta korvattavissa keskenään. Lähes jokaisella paperitehtaalla on tekniset valmiudet valmistaa samalla paperikoneella aaltopahvin raaka-ainetta niin kierrätyskuidusta kuin ensikuidusta. Eisenhüttenstadtin tehtaalla olisi tehtävä vain noin [...] miljoonan euron kertainvestointi ensikuidun käyttämisen mahdollistamiseksi. Tämä on vain [...] prosenttia kokonaisinvestoinnista.

| (75) | Valmistajat myös siirtyisivät tuottamaan neliömassaltaan kevyempää tai raskaampaa paperia, jos tietyn neliömassan papereiden hinnat laskevat; korvausketjut johtaisivat sitten hintojen ja tuotantomäärien mukautuksiin. Raskaampien ja kevyempien aaltopahvien raaka-aineiden hintaerojen ollessa merkittäviä asiakkaat (pakkausteollisuusyritykset) voisivat kysyntäpuolella korvata neliömassaltaan raskaammat paperit useilla kerroksilla edullisempaa kevyempää paperia. |
| --- | --- |

(75)

Valmistajat myös siirtyisivät tuottamaan neliömassaltaan kevyempää tai raskaampaa paperia, jos tietyn neliömassan papereiden hinnat laskevat; korvausketjut johtaisivat sitten hintojen ja tuotantomäärien mukautuksiin. Raskaampien ja kevyempien aaltopahvien raaka-aineiden hintaerojen ollessa merkittäviä asiakkaat (pakkausteollisuusyritykset) voisivat kysyntäpuolella korvata neliömassaltaan raskaammat paperit useilla kerroksilla edullisempaa kevyempää paperia.

| (76) | Lisäksi tarjontapuolella laineri ja aallotuskartongit ovat täysin korvattavissa toisillaan: koneilla pystyttäisiin tuottamaan molempia ilman ongelmia. |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi tarjontapuolella laineri ja aallotuskartongit ovat täysin korvattavissa toisillaan: koneilla pystyttäisiin tuottamaan molempia ilman ongelmia.

| (77) | Merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista Saksa toteaa, että useat seikat viittaavat siihen, että markkinat ovat Euroopan talousaluetta laajemmat. Suuria määriä aaltopahvin raaka-ainetta tuodaan Euroopan talousalueelle esimerkiksi Kiinasta ja viedään Euroopan talousalueelta esimerkiksi Afrikkaan, Lähi-itään, Aasiaan ja Turkkiin (5 85  000 tonnia vuonna 2005). Progroupin vuonna 2007 ostamasta aaltopahvin raaka-aineesta noin [...] prosenttia tuotiin Euroopan talousalueen ulkopuolelta ([...] tonnia [...]sta). |
| --- | --- |

(77)

Merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista Saksa toteaa, että useat seikat viittaavat siihen, että markkinat ovat Euroopan talousaluetta laajemmat. Suuria määriä aaltopahvin raaka-ainetta tuodaan Euroopan talousalueelle esimerkiksi Kiinasta ja viedään Euroopan talousalueelta esimerkiksi Afrikkaan, Lähi-itään, Aasiaan ja Turkkiin (5 85  000 tonnia vuonna 2005). Progroupin vuonna 2007 ostamasta aaltopahvin raaka-aineesta noin [...] prosenttia tuotiin Euroopan talousalueen ulkopuolelta ([...] tonnia [...]sta).

| (78) | Saksa huomauttaa lopuksi, että aaltopahvin raaka-aineelle on vain yhdet merkitykselliset, vähintään Euroopan talousalueen laajuiset markkinat, jotka kattavat konsernin sisäisen myynnin, lainerin ja aallotuskartongin, kaikki neliömassat ja sekä kierrätys- että ensikuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen. Saksan mukaan tätä päätelmää tukee voimakas hintakorrelaatio testlainerin kaikkien painoluokkien sekä testlainerin ja kraftlainerin välillä (myös silloin kun otetaan huomioon käytetystä raaka-aineesta aiheutuvat kustannukset) (21). |
| --- | --- |

(78)

Saksa huomauttaa lopuksi, että aaltopahvin raaka-aineelle on vain yhdet merkitykselliset, vähintään Euroopan talousalueen laajuiset markkinat, jotka kattavat konsernin sisäisen myynnin, lainerin ja aallotuskartongin, kaikki neliömassat ja sekä kierrätys- että ensikuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen. Saksan mukaan tätä päätelmää tukee voimakas hintakorrelaatio testlainerin kaikkien painoluokkien sekä testlainerin ja kraftlainerin välillä (myös silloin kun otetaan huomioon käytetystä raaka-aineesta aiheutuvat kustannukset) (21).

5.2.2   AALTOPAHVIN MERKITYKSELLISET MARKKINAT

| (79) | Saksa yhtyy komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämään kantaan, jonka mukaan aaltopahvi muodostaa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat (sekä tarjonta- että kysyntäpuolen kannalta). |
| --- | --- |

(79)

Saksa yhtyy komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämään kantaan, jonka mukaan aaltopahvi muodostaa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat (sekä tarjonta- että kysyntäpuolen kannalta).

| (80) | Saksa toteaa huomautuksissaan, että aaltopahvin merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Euroopan talousalueen (kuten myös aluetukisuuntaviivojen 70 kohdassa määrätään): ei ole olemassa kaupan esteitä, teknisiä eroja eikä kansallisia mieltymyksiä, aaltopahvin tuotannossa noudatetaan yhtenäisiä standardeja ja keskimääräiset hinnat vaihtelevat Euroopan talousalueella erittäin vähän. Saksa toteaa, että Progroupin suurin tehdas (Burg) toimittaa yli [...] prosenttia aaltopahvituotannostaan (määrän mukaan mitattuna) yli 400 kilometrin päähän, yli [...] prosenttia yli 500 kilometrin päähän ja noin [...] prosenttia jopa 700–1  100 kilometrin päähän. Kun tarkastellaan kaikkia Progroupin tehtaita, Progroup vei vuonna 2007 [...] prosenttia tuotannostaan ostajille, jotka sijaitsevat yli 400 kilometrin päässä Progroupin tehtaista, ja yleensä ylitettiin vähintään yksi valtionraja. Useimmat Progroupin toimitusalueista ovat päällekkäisiä, ja ne kattavat suurimman osan Euroopan talousalueesta. Progroup-tehtaiden aaltopahvitoimituksista [...]–[...] prosenttia ylittää vähintään yhden rajan, joten markkinat olisivat ylikansalliset jopa silloin, jos merkitykselliset maantieteelliset markkinat määriteltäisiin tehdaskohtaisesti. |
| --- | --- |

(80)

Saksa toteaa huomautuksissaan, että aaltopahvin merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Euroopan talousalueen (kuten myös aluetukisuuntaviivojen 70 kohdassa määrätään): ei ole olemassa kaupan esteitä, teknisiä eroja eikä kansallisia mieltymyksiä, aaltopahvin tuotannossa noudatetaan yhtenäisiä standardeja ja keskimääräiset hinnat vaihtelevat Euroopan talousalueella erittäin vähän. Saksa toteaa, että Progroupin suurin tehdas (Burg) toimittaa yli [...] prosenttia aaltopahvituotannostaan (määrän mukaan mitattuna) yli 400 kilometrin päähän, yli [...] prosenttia yli 500 kilometrin päähän ja noin [...] prosenttia jopa 700–1  100 kilometrin päähän. Kun tarkastellaan kaikkia Progroupin tehtaita, Progroup vei vuonna 2007 [...] prosenttia tuotannostaan ostajille, jotka sijaitsevat yli 400 kilometrin päässä Progroupin tehtaista, ja yleensä ylitettiin vähintään yksi valtionraja. Useimmat Progroupin toimitusalueista ovat päällekkäisiä, ja ne kattavat suurimman osan Euroopan talousalueesta. Progroup-tehtaiden aaltopahvitoimituksista [...]–[...] prosenttia ylittää vähintään yhden rajan, joten markkinat olisivat ylikansalliset jopa silloin, jos merkitykselliset maantieteelliset markkinat määriteltäisiin tehdaskohtaisesti.

| (81) | Aaltopahvin keskimääräisten hintojen väliset erot niissä ETA-maissa, joihin toimitukset suuntautuvat, ovat alle 10 prosentin luokkaa. Tätä eroa on pidettävä pienenä, sillä Saksassa yksittäisten aaltopahvilajien hinnat voivat vaihdella jopa 20 prosenttia keskimääräisestä. |
| --- | --- |

(81)

Aaltopahvin keskimääräisten hintojen väliset erot niissä ETA-maissa, joihin toimitukset suuntautuvat, ovat alle 10 prosentin luokkaa. Tätä eroa on pidettävä pienenä, sillä Saksassa yksittäisten aaltopahvilajien hinnat voivat vaihdella jopa 20 prosenttia keskimääräisestä.

| (82) | Koko Progroup-konsernille aaltopahvin toimituksista aiheutuvat kuljetuskustannukset ovat toimituksissa alle 600 kilometrin etäisyydelle keskimäärin alle [...] prosenttia kokonaisliikevaihdosta. Tämä osuus riippuu kuitenkin voimakkaasti toimitetusta laadusta. |
| --- | --- |

(82)

Koko Progroup-konsernille aaltopahvin toimituksista aiheutuvat kuljetuskustannukset ovat toimituksissa alle 600 kilometrin etäisyydelle keskimäärin alle [...] prosenttia kokonaisliikevaihdosta. Tämä osuus riippuu kuitenkin voimakkaasti toimitetusta laadusta.

| (83) | Saksa toteaa, että paikallisten markkinoiden päällekkäisyyksien vuoksi esiintyy korvausketjuvaikutusta, joka vaikuttaa hintoihin ja kilpailuedellytyksiin alueella, joka on paljon suurempi kuin tietyn tuotantopaikan myyntialue. Jos yksi tehdas laskee hintojaan, johtaa se toimitusalueen laajentumiseen lähimpänä sijaitsevien kilpailijoiden alueelle, jotka puolestaan reagoivat tuotteensa kysynnän laskuun ja kapasiteettinsa käyttöasteen alenemiseen aggressiivisella hintapolitiikalla, joka vaikuttaa myös sellaisiin alueisiin, joihin ensimmäinen toimitusalueen laajentuminen ei vaikuttanut. Hintavaikutukset ovat sitä voimakkaampia mitä suurempia toimitusalueiden päällekkäisyydet ovat. Aaltopahvin markkinoilla päällekkäisyydet ovat tuntuvia. |
| --- | --- |

(83)

Saksa toteaa, että paikallisten markkinoiden päällekkäisyyksien vuoksi esiintyy korvausketjuvaikutusta, joka vaikuttaa hintoihin ja kilpailuedellytyksiin alueella, joka on paljon suurempi kuin tietyn tuotantopaikan myyntialue. Jos yksi tehdas laskee hintojaan, johtaa se toimitusalueen laajentumiseen lähimpänä sijaitsevien kilpailijoiden alueelle, jotka puolestaan reagoivat tuotteensa kysynnän laskuun ja kapasiteettinsa käyttöasteen alenemiseen aggressiivisella hintapolitiikalla, joka vaikuttaa myös sellaisiin alueisiin, joihin ensimmäinen toimitusalueen laajentuminen ei vaikuttanut. Hintavaikutukset ovat sitä voimakkaampia mitä suurempia toimitusalueiden päällekkäisyydet ovat. Aaltopahvin markkinoilla päällekkäisyydet ovat tuntuvia.

| (84) | Sen vuoksi Saksa väittää, ettei ole tähdellistä tarkastella lisäksi komission menettelyn aloittamispäätöksessä tarkastelemia markkinoita suppeampia markkinoita, jotka kattavat ainoastaan Propapier PM2:n päätoimitusmaat. |
| --- | --- |

(84)

Sen vuoksi Saksa väittää, ettei ole tähdellistä tarkastella lisäksi komission menettelyn aloittamispäätöksessä tarkastelemia markkinoita suppeampia markkinoita, jotka kattavat ainoastaan Propapier PM2:n päätoimitusmaat.

5.2.3   MARKKINAOSUUS

| (85) | Saksan ehdottamien markkinamääritelmien perusteella Progroupin markkinaosuus olisi merkityksellisillä markkinoilla selvästi alle 25 prosenttia sekä ennen investointia että sen jälkeen. Saksa esittää samat markkinaosuusluvut kuin komission menettelyn aloittamispäätöksessä esitettiin (aaltopahvin raaka-aineen ja aaltopahvin osalta) ja esittää lisälukuja aaltopahvin raaka-aineen osalta olettaen, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Euroopan talousalueen ja naapurimaat. Lisäluvut osoittavat vuoden 2011 markkinaosuudet, jotka ovat hieman komission menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjä alhaisemmat. |
| --- | --- |

(85)

Saksan ehdottamien markkinamääritelmien perusteella Progroupin markkinaosuus olisi merkityksellisillä markkinoilla selvästi alle 25 prosenttia sekä ennen investointia että sen jälkeen. Saksa esittää samat markkinaosuusluvut kuin komission menettelyn aloittamispäätöksessä esitettiin (aaltopahvin raaka-aineen ja aaltopahvin osalta) ja esittää lisälukuja aaltopahvin raaka-aineen osalta olettaen, että merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat Euroopan talousalueen ja naapurimaat. Lisäluvut osoittavat vuoden 2011 markkinaosuudet, jotka ovat hieman komission menettelyn aloittamispäätöksessä esitettyjä alhaisemmat.

5.3   KAPASITEETIN LISÄYKSEN LASKEMINEN

| (86) | Saksa kiistää Smurfit Kappan esittämät kapasiteettiluvut, joissa oletetaan luodun kapasiteetin olevan 6 50  000 tonnia tai jopa 7 50  000 tonnia vuodessa. Saksa selittää, että Smurfit Kappan Propapierin kapasiteetiksi ilmoittama 6 50  000 tonnia vuodessa vastaa teknisesti mahdollista enimmäiskapasiteettia eikä se kuvasta Propapier PM2:n todellista tuotantokapasiteettia, joka on alhaisempi, koska Propapier PM2:n paperikoneella tuotetaan pääosin neliömassaltaan kevyempää aaltopahvin raaka-ainetta (ja valmistusprosessin monimutkaisuuden vuoksi tuotantomäärät ovat pienempiä). Saksa toteaa, että Propapier PM2:n vuonna 2012 tuottama määrä oli [< 6 15  000] tonnia. |
| --- | --- |

(86)

Saksa kiistää Smurfit Kappan esittämät kapasiteettiluvut, joissa oletetaan luodun kapasiteetin olevan 6 50  000 tonnia tai jopa 7 50  000 tonnia vuodessa. Saksa selittää, että Smurfit Kappan Propapierin kapasiteetiksi ilmoittama 6 50  000 tonnia vuodessa vastaa teknisesti mahdollista enimmäiskapasiteettia eikä se kuvasta Propapier PM2:n todellista tuotantokapasiteettia, joka on alhaisempi, koska Propapier PM2:n paperikoneella tuotetaan pääosin neliömassaltaan kevyempää aaltopahvin raaka-ainetta (ja valmistusprosessin monimutkaisuuden vuoksi tuotantomäärät ovat pienempiä). Saksa toteaa, että Propapier PM2:n vuonna 2012 tuottama määrä oli [< 6 15  000] tonnia.

| (87) | Saksa lisää, että vaikka kapasiteetin oletettaisiin olevan 6 50  000 tonnia vuodessa, kapasiteetin lisäys ei ylittäisi 5:tä prosenttia aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla. Lisäksi Saksa selittää, että Smurfit Kappan mainitsemassa 7 50  000 tonnin vuosikapasiteetissa on kyse liittovaltion immissiosuojalain mukaiseen hyväksyntään liittyvästä teoreettisesta kapasiteetista. |
| --- | --- |

(87)

Saksa lisää, että vaikka kapasiteetin oletettaisiin olevan 6 50  000 tonnia vuodessa, kapasiteetin lisäys ei ylittäisi 5:tä prosenttia aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla. Lisäksi Saksa selittää, että Smurfit Kappan mainitsemassa 7 50  000 tonnin vuosikapasiteetissa on kyse liittovaltion immissiosuojalain mukaiseen hyväksyntään liittyvästä teoreettisesta kapasiteetista.

| (88) | Saksa katsoo, että laskettaessa kapasiteetin lisäystä vapailla markkinoilla 6 15  000 tonnin kokonaisvuosikapasiteettia ei saa ottaa huomioon, koska tästä kokonaiskapasiteetista [> 3 65  000] tonnia vuodessa käytetään sisäisesti ja vain [< 2 50  000] tonnia vuodessa myydään vapailla markkinoilla. Saksa toteaa, että komissio on menettelyn aloittamispäätöksessään laskenut kapasiteetin lisäyksen oikein osuutena kokonaismarkkinoista (22) ja että kapasiteetin lisäyksen määrittäminen vapaiden markkinoiden koon perusteella ei ole asianmukaista. |
| --- | --- |

(88)

Saksa katsoo, että laskettaessa kapasiteetin lisäystä vapailla markkinoilla 6 15  000 tonnin kokonaisvuosikapasiteettia ei saa ottaa huomioon, koska tästä kokonaiskapasiteetista [> 3 65  000] tonnia vuodessa käytetään sisäisesti ja vain [< 2 50  000] tonnia vuodessa myydään vapailla markkinoilla. Saksa toteaa, että komissio on menettelyn aloittamispäätöksessään laskenut kapasiteetin lisäyksen oikein osuutena kokonaismarkkinoista (22) ja että kapasiteetin lisäyksen määrittäminen vapaiden markkinoiden koon perusteella ei ole asianmukaista.

| (89) | Saksa pitää Smurfit Kappan ilmoittamia kapasiteettilukuja virheellisinä, erityisesti sitä 2 85  000:ta tonnia vuodessa, joka Smurfit Kappan mukaan on Propapierin valmistaman kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen ylijäämä, joka vuonna 2010 myytiin vapailla markkinoilla. Saksan mukaan nämä tiedot perustuvat tuntemattomiin lähteisiin. |
| --- | --- |

(89)

Saksa pitää Smurfit Kappan ilmoittamia kapasiteettilukuja virheellisinä, erityisesti sitä 2 85  000:ta tonnia vuodessa, joka Smurfit Kappan mukaan on Propapierin valmistaman kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen ylijäämä, joka vuonna 2010 myytiin vapailla markkinoilla. Saksan mukaan nämä tiedot perustuvat tuntemattomiin lähteisiin.

| (90) | Saksa torjuu kantelijan ehdottaman tavan laskea kapasiteetin lisäys vapailla markkinoilla siten, että otetaan huomioon niin sanottu siirtymävaikutus. Saksa väittää, että kapasiteetin lisäys pysyy samana vapailla markkinoilla ja kokonaismarkkinoilla riippumatta siitä, minkä osuuden Propapier todellisuudessa myy vapailla markkinoilla, ja näin laskettu kapasiteetin lisäys vapailla markkinoilla ei muuttuisi silloinkaan, jos Propapier ei tarjoaisi ollenkaan aaltopahvin raaka-ainetta vapailla markkinoilla vaan käyttäisi koko uuden tuotannon sisäisesti. Saksa selventää, että konsernin sisällä käytetty Propapier PM2:n kapasiteetti ei nosta kapasiteettia vapailla markkinoilla vaan ainoastaan laskee tyydytettävää kysyntää. Sen vuoksi Saksa väittää, että laskettaessa kapasiteetin lisäystä vapailla markkinoilla voidaan ottaa huomioon ainoastaan vapailla markkinoilla myytävät [< 2 50  000] tonnia vuodessa, kun taas 2 40  000 tonnin suuruinen siirtynyt kysyntä on otettava huomioon nimittäjänä vapaiden markkinoiden kokonaiskoon pienentämiseksi. |
| --- | --- |

(90)

Saksa torjuu kantelijan ehdottaman tavan laskea kapasiteetin lisäys vapailla markkinoilla siten, että otetaan huomioon niin sanottu siirtymävaikutus. Saksa väittää, että kapasiteetin lisäys pysyy samana vapailla markkinoilla ja kokonaismarkkinoilla riippumatta siitä, minkä osuuden Propapier todellisuudessa myy vapailla markkinoilla, ja näin laskettu kapasiteetin lisäys vapailla markkinoilla ei muuttuisi silloinkaan, jos Propapier ei tarjoaisi ollenkaan aaltopahvin raaka-ainetta vapailla markkinoilla vaan käyttäisi koko uuden tuotannon sisäisesti. Saksa selventää, että konsernin sisällä käytetty Propapier PM2:n kapasiteetti ei nosta kapasiteettia vapailla markkinoilla vaan ainoastaan laskee tyydytettävää kysyntää. Sen vuoksi Saksa väittää, että laskettaessa kapasiteetin lisäystä vapailla markkinoilla voidaan ottaa huomioon ainoastaan vapailla markkinoilla myytävät [< 2 50  000] tonnia vuodessa, kun taas 2 40  000 tonnin suuruinen siirtynyt kysyntä on otettava huomioon nimittäjänä vapaiden markkinoiden kokonaiskoon pienentämiseksi.

| (91) | Saksa toteaa, että [< 2 50  000] tonnia vuodessa, joka myydään ulkoisesti, on realistinen luku, jonka komissio hyväksyi alkuperäisessä päätöksessä ja menettelyn aloittamispäätöksessä. Progroupin uuden aaltopahvitehtaan Strykówissa odotetaan käyttävän aaltopahvin raaka-ainetta noin [1 00  000–2 00  000] tonnia vuodessa. Lisäksi Saksa väittää Progroupin suunnittelevan uusien tehtaiden rakentamista Itä-Eurooppaan. Nämä tehtaat sitoisivat lisää Propapier PM2:n kapasiteettia sisäiseen käyttöön. |
| --- | --- |

(91)

Saksa toteaa, että [< 2 50  000] tonnia vuodessa, joka myydään ulkoisesti, on realistinen luku, jonka komissio hyväksyi alkuperäisessä päätöksessä ja menettelyn aloittamispäätöksessä. Progroupin uuden aaltopahvitehtaan Strykówissa odotetaan käyttävän aaltopahvin raaka-ainetta noin [1 00  000–2 00  000] tonnia vuodessa. Lisäksi Saksa väittää Progroupin suunnittelevan uusien tehtaiden rakentamista Itä-Eurooppaan. Nämä tehtaat sitoisivat lisää Propapier PM2:n kapasiteettia sisäiseen käyttöön.

5.4   MARKKINOIDEN KASVU JA YLIKAPASITEETTI

| (92) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaista arviointia varten on verrattava kyseisen tuotteen todettavissa olevan kulutuksen viiden viime vuoden keskimääräistä vuotuista kasvuastetta Euroopan talousalueen bruttokansantuotteen keskimääräiseen vuotuiseen kasvuasteeseen. |
| --- | --- |

(92)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaista arviointia varten on verrattava kyseisen tuotteen todettavissa olevan kulutuksen viiden viime vuoden keskimääräistä vuotuista kasvuastetta Euroopan talousalueen bruttokansantuotteen keskimääräiseen vuotuiseen kasvuasteeseen.

| (93) | Saksa kiistää komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämän päätelmän, jonka mukaan aaltopahvin raaka-aineen markkinat kasvoivat vuosina 2001–2006 volyymin ja ETA-alueen BKT:n reaalisen kasvuasteen perusteella (aaltopahvin raaka-aineen kasvuaste 2,15 prosenttia ja BKT:n 1,97 prosenttia), mutta arvon perusteella markkinat kuitenkin taantuivat (nimellinen kasvuaste 0,02 prosenttia aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla ja ETA-alueen BKT:n nimellinen kasvuaste 3,98 prosenttia). |
| --- | --- |

(93)

Saksa kiistää komission menettelyn aloittamispäätöksessä esittämän päätelmän, jonka mukaan aaltopahvin raaka-aineen markkinat kasvoivat vuosina 2001–2006 volyymin ja ETA-alueen BKT:n reaalisen kasvuasteen perusteella (aaltopahvin raaka-aineen kasvuaste 2,15 prosenttia ja BKT:n 1,97 prosenttia), mutta arvon perusteella markkinat kuitenkin taantuivat (nimellinen kasvuaste 0,02 prosenttia aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla ja ETA-alueen BKT:n nimellinen kasvuaste 3,98 prosenttia).

| (94) | Saksa toteaa, että ainoastaan volyymiin perustuva markkinoiden kasvu kuvastaa kysynnän todellista kasvua näillä markkinoilla. Saksa olettaa, että lisäkapasiteetti voidaan sulauttaa nopeasti markkinoille, joilla kysyntä kasvaa BKT:tä nopeammin, ja sen vuoksi sillä on vähäpätöinen vaikutus kilpailuun. |
| --- | --- |

(94)

Saksa toteaa, että ainoastaan volyymiin perustuva markkinoiden kasvu kuvastaa kysynnän todellista kasvua näillä markkinoilla. Saksa olettaa, että lisäkapasiteetti voidaan sulauttaa nopeasti markkinoille, joilla kysyntä kasvaa BKT:tä nopeammin, ja sen vuoksi sillä on vähäpätöinen vaikutus kilpailuun.

| (95) | Lisäksi Saksa toteaa, että komission menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esittämä näkemys, jonka mukaan BKT kasvaa nopeammin kuin aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat, antaa vääristyneen kuvan, koska siinä verrataan markkinoiden arvon kasvua BKT:n kasvuun käypiin hintoihin – toisin sanoen lukuihin, joita ei ole inflaatiokorjattu. Saksa katsoo, että arvoluvut kuvastavat tekijöitä, joilla on merkitystä hinnoittelun kannalta mutta joilla ei ole mitään tekemistä todellisen kysynnän kanssa (esimerkiksi tuotantopanoskustannusten nouseminen johtaisi kasvuun vaikka todellinen kysyntä pysyy samana). Aluetukisuuntaviivojen alaviite 62, jonka mukaan todettavissa oleva kulutus on laskettava tuotannon mukaan, viittaa siihen, että aluetukisuuntaviivojen 68 artiklan b alakohdan mukainen arviointi olisi suoritettava sen tuotannon perusteella, joka on seurausta investointihankkeesta (määrällisesti). |
| --- | --- |

(95)

Lisäksi Saksa toteaa, että komission menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 106 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esittämä näkemys, jonka mukaan BKT kasvaa nopeammin kuin aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat, antaa vääristyneen kuvan, koska siinä verrataan markkinoiden arvon kasvua BKT:n kasvuun käypiin hintoihin – toisin sanoen lukuihin, joita ei ole inflaatiokorjattu. Saksa katsoo, että arvoluvut kuvastavat tekijöitä, joilla on merkitystä hinnoittelun kannalta mutta joilla ei ole mitään tekemistä todellisen kysynnän kanssa (esimerkiksi tuotantopanoskustannusten nouseminen johtaisi kasvuun vaikka todellinen kysyntä pysyy samana). Aluetukisuuntaviivojen alaviite 62, jonka mukaan todettavissa oleva kulutus on laskettava tuotannon mukaan, viittaa siihen, että aluetukisuuntaviivojen 68 artiklan b alakohdan mukainen arviointi olisi suoritettava sen tuotannon perusteella, joka on seurausta investointihankkeesta (määrällisesti).

| (96) | Saksa viittaa Deutsche Bankin tutkimukseen vuodelta 2007, jossa todetaan suunnitellun Propapier PM2 -tehtaan osalta, että uusi kapasiteetti ei ole uhka vaan välttämättömyys kysynnän täyttämiseksi (23). Saksa katsoo, että tällainen selvä lausunto alan asiantuntijoilta vuonna 2007 on riittävä todiste siitä, ettei rakenteellista ylikapasiteettia ole. |
| --- | --- |

(96)

Saksa viittaa Deutsche Bankin tutkimukseen vuodelta 2007, jossa todetaan suunnitellun Propapier PM2 -tehtaan osalta, että uusi kapasiteetti ei ole uhka vaan välttämättömyys kysynnän täyttämiseksi (23). Saksa katsoo, että tällainen selvä lausunto alan asiantuntijoilta vuonna 2007 on riittävä todiste siitä, ettei rakenteellista ylikapasiteettia ole.

| (97) | Saksa toteaa, että Smurfit Kappan mainitsemien, aaltopahvin raaka-aineiden alalla tapahtuneiden kapasiteetin sulkemisten taustalla ei ollut pyrkimys kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon palauttamiseen markkinoilla vaan ne johtuivat pääasiassa vanhoista ja tehottomista koneista. Syitä sulkemisiin olivat muun muassa 1) asiakkaiden yhä suurempi mieltymys kevyempään aaltopahvin raaka-aineeseen, jota ei voida tuottaa vanhemmilla koneilla, 2) vanhempien koneiden pienemmät mittakaavaedut alhaisemman tuotantokapasiteetin vuoksi ja 3) aaltopahvikoneiden työleveyden standardisointi yhä suuremmassa määrin 2,5/2,8 metriin, mikä johtaa standardoimattomien koneiden tapauksessa liian suureen paperin hävikkiin, jos toimitetun aaltopahvin raaka-aineen leveys ei ole sama (24). Vaikka Smurfit Kappa on sulkenut omia tehtaitaan, se on myös samanaikaisesti investoinut uuteen kapasiteettiin Euroopan talousalueella. Tässä yhteydessä Saksa viittaa Deutsche Bankin tutkimukseen, jossa Smurfit Kappan konsolidointi (sen sulauduttua Jefferson Smurfit Groupiin vuonna 2005) luokitellaan yritykseksi parantaa sen omaisuuserien arvoa (25). Saksa lisää, että Smurfit Kappa on vuotta 2007 edeltäneistä kymmenestä vuodesta kahdeksan vuoden aikana sekä koko ajanjakson aikana jopa lisännyt kapasiteettiaan nettomääräisesti aaltopahvin raaka-aineen alalla Euroopan talousalueella sen sijaan, että sen kapasiteetti olisi pienentynyt (26). |
| --- | --- |

(97)

Saksa toteaa, että Smurfit Kappan mainitsemien, aaltopahvin raaka-aineiden alalla tapahtuneiden kapasiteetin sulkemisten taustalla ei ollut pyrkimys kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon palauttamiseen markkinoilla vaan ne johtuivat pääasiassa vanhoista ja tehottomista koneista. Syitä sulkemisiin olivat muun muassa 1) asiakkaiden yhä suurempi mieltymys kevyempään aaltopahvin raaka-aineeseen, jota ei voida tuottaa vanhemmilla koneilla, 2) vanhempien koneiden pienemmät mittakaavaedut alhaisemman tuotantokapasiteetin vuoksi ja 3) aaltopahvikoneiden työleveyden standardisointi yhä suuremmassa määrin 2,5/2,8 metriin, mikä johtaa standardoimattomien koneiden tapauksessa liian suureen paperin hävikkiin, jos toimitetun aaltopahvin raaka-aineen leveys ei ole sama (24). Vaikka Smurfit Kappa on sulkenut omia tehtaitaan, se on myös samanaikaisesti investoinut uuteen kapasiteettiin Euroopan talousalueella. Tässä yhteydessä Saksa viittaa Deutsche Bankin tutkimukseen, jossa Smurfit Kappan konsolidointi (sen sulauduttua Jefferson Smurfit Groupiin vuonna 2005) luokitellaan yritykseksi parantaa sen omaisuuserien arvoa (25). Saksa lisää, että Smurfit Kappa on vuotta 2007 edeltäneistä kymmenestä vuodesta kahdeksan vuoden aikana sekä koko ajanjakson aikana jopa lisännyt kapasiteettiaan nettomääräisesti aaltopahvin raaka-aineen alalla Euroopan talousalueella sen sijaan, että sen kapasiteetti olisi pienentynyt (26).

| (98) | Deutsche Bankin tutkimuksesta ilmenee lisäksi, että Euroopassa vuodelle 2007 suunnitellut kolme tiedossa olevaa kapasiteetin lisäystä (Progroup, Mondi ja SAICA) olivat välttämättömiä vuosina 2009–2012 odotettavissa olevan kysynnän tyydyttämiseksi ja että kapasiteetin käyttöaste pysyisi korkeana näistä kapasiteetin lisäyksistä huolimatta. Saksa huomauttaa, että Deutsche Bankin tutkimuksen ja Pöyryn tietojen mukaan kapasiteetin käyttöasteet ovat vuosina 2006–2008 yli 90 prosenttia. Lisäksi tutkimuksessa todetaan, että BKT:n kasvu on keskeinen kysyntään aaltopahvin ja aaltopahvin raaka-aineen alalla vaikuttava tekijä ja viitataan siihen, että arvioitu BKT:n kasvuaste, joka on 2,2 prosenttia vuonna 2007 ja 2 prosenttia vuonna 2008, tukee tutkimuksessa arvioitua kysynnän CAGR:ää (27), joka on 2,9 prosenttia vuosina 2006–2009. Määriä koskevat, vuonna 2007 arvioidut Pöyryn tiedot osoittavat aaltopahvin raaka-aineen osalta vuotuisen kasvuasteen olevan vuosina 2005–2015 Länsi-Euroopassa 1,5 prosenttia ja vuosina 2005–2010 Itä-Euroopassa 6,2 prosenttia, laskien 3,8 prosenttiin vuosina 2010–2015. Saksan mielestä ajanjaksot, joilla hinnat laskevat, pitkät kapasiteetinlisäysajat ja vaihteleva kysyntä ovat tavallisia tällä syklisellä teollisuudenalalla. Näiden ilmiöiden ei pitäisi katsoa olevan osoitus rakenteellisesta ylikapasiteetista. |
| --- | --- |

(98)

Deutsche Bankin tutkimuksesta ilmenee lisäksi, että Euroopassa vuodelle 2007 suunnitellut kolme tiedossa olevaa kapasiteetin lisäystä (Progroup, Mondi ja SAICA) olivat välttämättömiä vuosina 2009–2012 odotettavissa olevan kysynnän tyydyttämiseksi ja että kapasiteetin käyttöaste pysyisi korkeana näistä kapasiteetin lisäyksistä huolimatta. Saksa huomauttaa, että Deutsche Bankin tutkimuksen ja Pöyryn tietojen mukaan kapasiteetin käyttöasteet ovat vuosina 2006–2008 yli 90 prosenttia. Lisäksi tutkimuksessa todetaan, että BKT:n kasvu on keskeinen kysyntään aaltopahvin ja aaltopahvin raaka-aineen alalla vaikuttava tekijä ja viitataan siihen, että arvioitu BKT:n kasvuaste, joka on 2,2 prosenttia vuonna 2007 ja 2 prosenttia vuonna 2008, tukee tutkimuksessa arvioitua kysynnän CAGR:ää (27), joka on 2,9 prosenttia vuosina 2006–2009. Määriä koskevat, vuonna 2007 arvioidut Pöyryn tiedot osoittavat aaltopahvin raaka-aineen osalta vuotuisen kasvuasteen olevan vuosina 2005–2015 Länsi-Euroopassa 1,5 prosenttia ja vuosina 2005–2010 Itä-Euroopassa 6,2 prosenttia, laskien 3,8 prosenttiin vuosina 2010–2015. Saksan mielestä ajanjaksot, joilla hinnat laskevat, pitkät kapasiteetinlisäysajat ja vaihteleva kysyntä ovat tavallisia tällä syklisellä teollisuudenalalla. Näiden ilmiöiden ei pitäisi katsoa olevan osoitus rakenteellisesta ylikapasiteetista.

| (99) | Lopuksi Saksa huomauttaa, että kaikki kumotun päätöksen ajankohtana käytettävissä olleet tiedot ennustivat aaltopahvin raaka-aineen markkinoiden kehittyvän positiivisesti investointipäätöksen ajankohtana sekä vuoden 2007 jälkeen eikä ollut merkkejä epätasapainosta aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla. |
| --- | --- |

(99)

Lopuksi Saksa huomauttaa, että kaikki kumotun päätöksen ajankohtana käytettävissä olleet tiedot ennustivat aaltopahvin raaka-aineen markkinoiden kehittyvän positiivisesti investointipäätöksen ajankohtana sekä vuoden 2007 jälkeen eikä ollut merkkejä epätasapainosta aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla.

5.5   KANNUSTAVA VAIKUTUS

| (100) | Saksa katsoo, ettei ole tarpeen tutkia yksityiskohtaisesti, onko tuella kannustava vaikutus, koska Saksan esittämien lukujen perusteella aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistettuja markkinaosuutta ja kapasiteettia koskevia kynnysarvoja ei ylitetä. Saksa viittaa siihen, että kannustavaa vaikutusta arvioitiin kumotun päätöksen antamisajankohtana ainoastaan muodollisten kriteerien perusteella ja että kaikki muodolliset kriteerit täyttyivät. Kyseisenä ajankohtana ei ollut tarpeen esittää täydellistä liiketoimintasuunnitelmaa sen todistamiseksi, että tuki todella vaikutti ratkaisevasti päätökseen sijoittaa investointi tukialueelle. Sen vuoksi Progroup ei tuolloin laatinut tällaista yksityiskohtaista suunnitelmaa. Saksa viittaa kuitenkin siihen, että Progroupin toimitusjohtaja ja omistaja on vahvistanut, että tuki oli ratkaiseva seikka Progroupin valitessa Eisenhüttenstadtin Propapier PM2 -investointihankkeen sijoituspaikaksi ja muussa tapauksessa investointipaikaksi olisi valittu [...]. Sen vuoksi Progroup pyysi yritystä Roland Berger Strategy Consultants vertaamaan [...] sijaitsevaa sijaintipaikkaa taloudellisesti sijaintipaikkaan Eisenhüttenstadtissa. |
| --- | --- |

(100)

Saksa katsoo, ettei ole tarpeen tutkia yksityiskohtaisesti, onko tuella kannustava vaikutus, koska Saksan esittämien lukujen perusteella aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa vahvistettuja markkinaosuutta ja kapasiteettia koskevia kynnysarvoja ei ylitetä. Saksa viittaa siihen, että kannustavaa vaikutusta arvioitiin kumotun päätöksen antamisajankohtana ainoastaan muodollisten kriteerien perusteella ja että kaikki muodolliset kriteerit täyttyivät. Kyseisenä ajankohtana ei ollut tarpeen esittää täydellistä liiketoimintasuunnitelmaa sen todistamiseksi, että tuki todella vaikutti ratkaisevasti päätökseen sijoittaa investointi tukialueelle. Sen vuoksi Progroup ei tuolloin laatinut tällaista yksityiskohtaista suunnitelmaa. Saksa viittaa kuitenkin siihen, että Progroupin toimitusjohtaja ja omistaja on vahvistanut, että tuki oli ratkaiseva seikka Progroupin valitessa Eisenhüttenstadtin Propapier PM2 -investointihankkeen sijoituspaikaksi ja muussa tapauksessa investointipaikaksi olisi valittu [...]. Sen vuoksi Progroup pyysi yritystä Roland Berger Strategy Consultants vertaamaan [...] sijaitsevaa sijaintipaikkaa taloudellisesti sijaintipaikkaan Eisenhüttenstadtissa.

| (101) | Roland-Berger-raportissa vuodelta 2013 todetaan, että investoinnin tavoitteena oli Progroupin [...] parantaminen. [...] pidetään [...] vuoksi parempana sijaintipaikkana. Sijaintipaikan muita etuja ovat edullisempi [...], edullisempi [...] sekä alhaisemmat [...] ja [...] (28). Raportin mukaan Eisenhüttenstadtin valinta [...] verrattuna aiheutti lisäkustannuksia [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon vuodessa. Diskontatut lisäkustannukset olisivat yhteensä [...]–[...] miljoonaa euroa. Osa näistä lisäkustannuksista katettiin tuella ja odotetulla [...]. Eisenhüttenstadt tarjosi lisäksi mahdollisuuksia myöhempiin laajennuksiin (alhaisemmat tonttikustannukset, taattu makean veden saanti, höyryn saaminen suunnitellusta voimalaitoksesta). |
| --- | --- |

(101)

Roland-Berger-raportissa vuodelta 2013 todetaan, että investoinnin tavoitteena oli Progroupin [...] parantaminen. [...] pidetään [...] vuoksi parempana sijaintipaikkana. Sijaintipaikan muita etuja ovat edullisempi [...], edullisempi [...] sekä alhaisemmat [...] ja [...] (28). Raportin mukaan Eisenhüttenstadtin valinta [...] verrattuna aiheutti lisäkustannuksia [...] miljoonasta eurosta [...] miljoonaan euroon vuodessa. Diskontatut lisäkustannukset olisivat yhteensä [...]–[...] miljoonaa euroa. Osa näistä lisäkustannuksista katettiin tuella ja odotetulla [...]. Eisenhüttenstadt tarjosi lisäksi mahdollisuuksia myöhempiin laajennuksiin (alhaisemmat tonttikustannukset, taattu makean veden saanti, höyryn saaminen suunnitellusta voimalaitoksesta).

| (102) | Saksa toteaa, että [...] kokonaisstrategian onnistuessa investointituki riittää juuri kattamaan epäsuotuisalla Koillis-Brandenburgin alueella sijaitsevasta sijaintipaikasta aiheutuvat kustannushaitat. Saksan mukaan Progroup teki tämän perusteella päätöksen toteuttaa investoinnin Eisenhüttenstadtissa ja sen vuoksi myönnetty investointituki antoi Progroupille tarvittavan kannustimen valita Eisenhüttenstadt Propapier PM2:n sijaintipaikaksi [...] sijasta. |
| --- | --- |

(102)

Saksa toteaa, että [...] kokonaisstrategian onnistuessa investointituki riittää juuri kattamaan epäsuotuisalla Koillis-Brandenburgin alueella sijaitsevasta sijaintipaikasta aiheutuvat kustannushaitat. Saksan mukaan Progroup teki tämän perusteella päätöksen toteuttaa investoinnin Eisenhüttenstadtissa ja sen vuoksi myönnetty investointituki antoi Progroupille tarvittavan kannustimen valita Eisenhüttenstadt Propapier PM2:n sijaintipaikaksi [...] sijasta.

5.6   ALUEKEHITYKSEN EDISTÄMINEN

| (103) | Saksa selittää, että Propapier PM2 -investointihanke liittyy strategiaan, jolla tuetaan paperiteollisuuden alan osaamista Brandenburgin osavaltiossa. Paperiteollisuus on yksi niistä osaamisaloista, jotka vahvistettiin hallitusohjelmassa 4. vaalikaudella vuosina 2004–2009 Brandenburgin osavaltiossa (29). |
| --- | --- |

(103)

Saksa selittää, että Propapier PM2 -investointihanke liittyy strategiaan, jolla tuetaan paperiteollisuuden alan osaamista Brandenburgin osavaltiossa. Paperiteollisuus on yksi niistä osaamisaloista, jotka vahvistettiin hallitusohjelmassa 4. vaalikaudella vuosina 2004–2009 Brandenburgin osavaltiossa (29).

| (104) | Brandenburgin talousministeriön tilaamassa Pöyryn asiakirjassa vuodelta 2007 (30) todetaan, että kaiken kaikkiaan paperiteollisuuden osaamisen odotettiin kehittyvän positiivisesti kumotun päätöksen antamisajankohtana. Vaikka uusia konkreettisia paperiteollisuuden investointisuunnitelmia (Propapier PM2:n lisäksi) ei ollut ilmoitettu, oli täysin mahdollista, että vakiintuneet yritykset lisäävät kapasiteettiaan tai monipuolistavat tai laajentavat tuotevalikoimaansa. |
| --- | --- |

(104)

Brandenburgin talousministeriön tilaamassa Pöyryn asiakirjassa vuodelta 2007 (30) todetaan, että kaiken kaikkiaan paperiteollisuuden osaamisen odotettiin kehittyvän positiivisesti kumotun päätöksen antamisajankohtana. Vaikka uusia konkreettisia paperiteollisuuden investointisuunnitelmia (Propapier PM2:n lisäksi) ei ollut ilmoitettu, oli täysin mahdollista, että vakiintuneet yritykset lisäävät kapasiteettiaan tai monipuolistavat tai laajentavat tuotevalikoimaansa.

| (105) | Saksa korostaa, että investointi toteutettiin erittäin epäsuotuisalla alueella: BKT henkeä kohden oli 76,3 prosenttia EU-27:n keskiarvosta vuonna 2004, ja työttömyysaste oli 19,8 prosenttia vuonna 2005, mikä on 220 prosenttia EU-27:n keskiarvosta ja 178 prosenttia Saksan keskiarvosta. Eisenhüttenstadt kuuluu alueelliseen kasvukeskukseen Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadt, jolla sosiaaliturvamaksua maksavien työntekijöiden lukumäärä oli 15 prosenttia (vastaa 7  573:a työntekijää) alhaisempi vuonna 2006 kuin vuonna 1998. |
| --- | --- |

(105)

Saksa korostaa, että investointi toteutettiin erittäin epäsuotuisalla alueella: BKT henkeä kohden oli 76,3 prosenttia EU-27:n keskiarvosta vuonna 2004, ja työttömyysaste oli 19,8 prosenttia vuonna 2005, mikä on 220 prosenttia EU-27:n keskiarvosta ja 178 prosenttia Saksan keskiarvosta. Eisenhüttenstadt kuuluu alueelliseen kasvukeskukseen Frankfurt (Oder)/Eisenhüttenstadt, jolla sosiaaliturvamaksua maksavien työntekijöiden lukumäärä oli 15 prosenttia (vastaa 7  573:a työntekijää) alhaisempi vuonna 2006 kuin vuonna 1998.

| (106) | Saksa toteaa, että Propapier-hankkeen odotettiin edistävän merkittävästi yksipuolisen talousrakenteen monipuolistamista alueella, joka on voimakkaasti riippuvainen rationalisointiuhkien kohteena olevasta terästeollisuudesta (Arcelor). Saksa viittaa satojen terästeollisuuden työpaikkojen menettämiseen Eisenhüttenstadtissa vuodesta 2003. |
| --- | --- |

(106)

Saksa toteaa, että Propapier-hankkeen odotettiin edistävän merkittävästi yksipuolisen talousrakenteen monipuolistamista alueella, joka on voimakkaasti riippuvainen rationalisointiuhkien kohteena olevasta terästeollisuudesta (Arcelor). Saksa viittaa satojen terästeollisuuden työpaikkojen menettämiseen Eisenhüttenstadtissa vuodesta 2003.

| (107) | Lisäksi Saksa viittaa etuihin, joita Propapier PM2 -investointihankkeella voi olla arvoketjun laajentumisen suhteen (esim. investoinnit aaltopahvitehtaisiin ja pakkausteollisuuden alalla). |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi Saksa viittaa etuihin, joita Propapier PM2 -investointihankkeella voi olla arvoketjun laajentumisen suhteen (esim. investoinnit aaltopahvitehtaisiin ja pakkausteollisuuden alalla).

| (108) | Saksa katsoo, että 150 korkealaatuisen suoran työpaikan (joista 82 prosenttia oli perustettu alueelle vuonna 2012) ja noin 450 välillisen työpaikan luominen vaikuttaa merkittävästi erittäin epäsuotuisan Brandenburgin alueen kehittymiseen. Lisäksi Saksa viittaa lukuisiin paikallisille työntekijöille suunnattuihin koulutustoimiin (31) ja yhteistyöhön Brandenburgin teknisen yliopiston Cottbusin kanssa. Koulutustoimet parantavat työntekijöiden yleistä osaamistasoa alueella, jolla on puutetta teknisesti pätevästä henkilöstöstä, ja voivat sen vuoksi houkutella muita investoijia. Saksa lisää, että ammattitaitoisen työvoiman tarve johtaa myös siihen, että alueelliset koulutuslaitokset luovat erityiskoulutusohjelmia. |
| --- | --- |

(108)

Saksa katsoo, että 150 korkealaatuisen suoran työpaikan (joista 82 prosenttia oli perustettu alueelle vuonna 2012) ja noin 450 välillisen työpaikan luominen vaikuttaa merkittävästi erittäin epäsuotuisan Brandenburgin alueen kehittymiseen. Lisäksi Saksa viittaa lukuisiin paikallisille työntekijöille suunnattuihin koulutustoimiin (31) ja yhteistyöhön Brandenburgin teknisen yliopiston Cottbusin kanssa. Koulutustoimet parantavat työntekijöiden yleistä osaamistasoa alueella, jolla on puutetta teknisesti pätevästä henkilöstöstä, ja voivat sen vuoksi houkutella muita investoijia. Saksa lisää, että ammattitaitoisen työvoiman tarve johtaa myös siihen, että alueelliset koulutuslaitokset luovat erityiskoulutusohjelmia.

| (109) | Saksa korostaa Propapier PM2 -paperikoneen erittäin innovatiivista luonnetta. Se oli ensimmäinen paperikone maailmassa, joka pystyi valmistamaan erityisen kevyttä aaltopahvin raaka-ainetta. Tällä tavoin Eisenhüttenstadtin alue on tullut alalla tunnetuksi knowhow-keskuksena. |
| --- | --- |

(109)

Saksa korostaa Propapier PM2 -paperikoneen erittäin innovatiivista luonnetta. Se oli ensimmäinen paperikone maailmassa, joka pystyi valmistamaan erityisen kevyttä aaltopahvin raaka-ainetta. Tällä tavoin Eisenhüttenstadtin alue on tullut alalla tunnetuksi knowhow-keskuksena.

| (110) | Saksa kiistää Smurfit Kappan väitteet toteamalla, että Progroup ei ole vähentänyt henkilöstöään Propapier PM2 -paperitehtaan rakentamisen yhteydessä. Lisäksi Saksa vakuuttaa, että paperikone koottiin Eisenhüttenstadtissa ja vain muutamat osat valmistettiin Saksan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(110)

Saksa kiistää Smurfit Kappan väitteet toteamalla, että Progroup ei ole vähentänyt henkilöstöään Propapier PM2 -paperitehtaan rakentamisen yhteydessä. Lisäksi Saksa vakuuttaa, että paperikone koottiin Eisenhüttenstadtissa ja vain muutamat osat valmistettiin Saksan ulkopuolella.

| (111) | Saksa viittaa myös siihen, kuinka tärkeä investoinnin pitkä kesto on alueen kestävän kehityksen kannalta. Saksan mukaan Progroupin sitoumus oli alusta alkaen suunniteltu pitkäaikaiseksi hankkeeksi, joka on yhteydessä vertikaaliseen integraatioon ja Itä-Eurooppa-strategian toteuttamiseen. Näin ollen Propapier PM2 -investoinnilla on myös pitkäaikaisia positiivisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

(111)

Saksa viittaa myös siihen, kuinka tärkeä investoinnin pitkä kesto on alueen kestävän kehityksen kannalta. Saksan mukaan Progroupin sitoumus oli alusta alkaen suunniteltu pitkäaikaiseksi hankkeeksi, joka on yhteydessä vertikaaliseen integraatioon ja Itä-Eurooppa-strategian toteuttamiseen. Näin ollen Propapier PM2 -investoinnilla on myös pitkäaikaisia positiivisia vaikutuksia.

| (112) | Saksa lisää, että Propapier PM2 -investointi edistää myös elintason nostamista alueella. Propapierin Brandenburgissa maksamat palkat olivat yleisesti korkeammat kuin Brandenburgin keskimääräiset bruttopalkat, jotka olivat 22  932 euroa vuonna 2008. Tämä edistää osaltaan henkeä kohden lasketun BKT:n kasvua ja siten alueen myönteistä kehitystä. Lisäksi Saksa huomauttaa, että Propapier-investoinnin odotettu liikevaihto ja työpaikkojen luominen lisää alueen verotuloja, jonka ansiosta voidaan toteuttaa enemmän julkisia investointeja, jotka puolestaan vaikuttavat myös alueen sosioekonomiseen kehitykseen. |
| --- | --- |

(112)

Saksa lisää, että Propapier PM2 -investointi edistää myös elintason nostamista alueella. Propapierin Brandenburgissa maksamat palkat olivat yleisesti korkeammat kuin Brandenburgin keskimääräiset bruttopalkat, jotka olivat 22  932 euroa vuonna 2008. Tämä edistää osaltaan henkeä kohden lasketun BKT:n kasvua ja siten alueen myönteistä kehitystä. Lisäksi Saksa huomauttaa, että Propapier-investoinnin odotettu liikevaihto ja työpaikkojen luominen lisää alueen verotuloja, jonka ansiosta voidaan toteuttaa enemmän julkisia investointeja, jotka puolestaan vaikuttavat myös alueen sosioekonomiseen kehitykseen.

5.7   KIELTEISET VAIKUTUKSET

| (113) | Saksa korostaa, että tuki ei ole johtanut ylikapasiteettiin alalla. Kumotun päätöksen antamisen jälkeen komissio on hyväksynyt useita muita paperiteollisuuden alan tukitoimenpiteitä (32), joiden yhteydessä sen oli otettava huomioon Propapier-investoinnilla luotu kapasiteetti voidakseen arvioida kapasiteetin lisäystä merkityksellisillä markkinoilla. Saksa toteaa, että komissio ei olisi hyväksynyt näitä toimenpiteitä, jos alalla olisi ollut tuntuvaa ylikapasiteettia. |
| --- | --- |

(113)

Saksa korostaa, että tuki ei ole johtanut ylikapasiteettiin alalla. Kumotun päätöksen antamisen jälkeen komissio on hyväksynyt useita muita paperiteollisuuden alan tukitoimenpiteitä (32), joiden yhteydessä sen oli otettava huomioon Propapier-investoinnilla luotu kapasiteetti voidakseen arvioida kapasiteetin lisäystä merkityksellisillä markkinoilla. Saksa toteaa, että komissio ei olisi hyväksynyt näitä toimenpiteitä, jos alalla olisi ollut tuntuvaa ylikapasiteettia.

| (114) | Saksa väittää, että uusi tehdas olisi rakennettu ilman tukeakin, mutta toiseen paikkaan. Koska saatavilla oleva aaltopahvin raaka-aineen kapasiteetti merkityksellisillä markkinoilla (ETA) ei muuttuisi, Saksa olettaa, että tuki ei voi vaikuttaa kielteisesti kilpailuun. Sen vuoksi tuen ei voida Saksan mukaan katsoa olevan syy työpaikkojen vähentämiseen kilpailijoiden tehtailla, kuten Smurfit Kappa väittää, vaan ennemminkin se johtaa uusien työpaikkojen luomiseen Brandenburgissa. |
| --- | --- |

(114)

Saksa väittää, että uusi tehdas olisi rakennettu ilman tukeakin, mutta toiseen paikkaan. Koska saatavilla oleva aaltopahvin raaka-aineen kapasiteetti merkityksellisillä markkinoilla (ETA) ei muuttuisi, Saksa olettaa, että tuki ei voi vaikuttaa kielteisesti kilpailuun. Sen vuoksi tuen ei voida Saksan mukaan katsoa olevan syy työpaikkojen vähentämiseen kilpailijoiden tehtailla, kuten Smurfit Kappa väittää, vaan ennemminkin se johtaa uusien työpaikkojen luomiseen Brandenburgissa.

| (115) | Saksa lisää, että aaltopahvin raaka-aineen Euroopan markkinoille on ominaista, että markkinoilla on yksi johtavassa asemassa oleva kilpailija (Smurfit Kappa), jonka kanssa lukuiset pienemmät toimijat kuten Progroup joutuvat kilpailemaan. Smurfit Kappa on selvästi suurin markkinatoimija, joka myös harjoittaa aggressiivista yrityspolitiikkaa hankkimalla omistukseensa lukuisia kilpailijoita. Sitä vastoin Progroup on pieni markkinatoimija, joka kilpailijoiden hankinnan sijasta keskittyy orgaaniseen kasvuun. Saksa katsoo, että Propapier PM2:n tuotteet kilpailevat suoraan Smurfit Kappan tuotteiden kanssa ja että Propapier PM2 -investointi auttaa heikentämään tämän määräävässä asemassa olevan markkinatoimijan ylivoimaista asemaa ja siten vahvistaa yleisesti kilpailua aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla. |
| --- | --- |

(115)

Saksa lisää, että aaltopahvin raaka-aineen Euroopan markkinoille on ominaista, että markkinoilla on yksi johtavassa asemassa oleva kilpailija (Smurfit Kappa), jonka kanssa lukuiset pienemmät toimijat kuten Progroup joutuvat kilpailemaan. Smurfit Kappa on selvästi suurin markkinatoimija, joka myös harjoittaa aggressiivista yrityspolitiikkaa hankkimalla omistukseensa lukuisia kilpailijoita. Sitä vastoin Progroup on pieni markkinatoimija, joka kilpailijoiden hankinnan sijasta keskittyy orgaaniseen kasvuun. Saksa katsoo, että Propapier PM2:n tuotteet kilpailevat suoraan Smurfit Kappan tuotteiden kanssa ja että Propapier PM2 -investointi auttaa heikentämään tämän määräävässä asemassa olevan markkinatoimijan ylivoimaista asemaa ja siten vahvistaa yleisesti kilpailua aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla.

6.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

6.1   SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI

| (116) | Saksa myönsi toimenpiteellä taloudellista tukea investointituen muodossa, joka rahoitettiin valtion varoista. Sen vuoksi tuen voidaan katsoa olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukea. |
| --- | --- |

(116)

Saksa myönsi toimenpiteellä taloudellista tukea investointituen muodossa, joka rahoitettiin valtion varoista. Sen vuoksi tuen voidaan katsoa olevan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtion myöntämää tai valtion varoista myönnettyä tukea.

| (117) | Koska tuesta hyötyi vain yksi yritys, Propapier, on kyse valikoivasta toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(117)

Koska tuesta hyötyi vain yksi yritys, Propapier, on kyse valikoivasta toimenpiteestä.

| (118) | Taloudellinen tuki vapautti Propapierin kustannuksista, jotka yrityksen olisi tavallisesti katettava itse, ja loi sille siten taloudellisen edun kilpailijoihin verrattuna. |
| --- | --- |

(118)

Taloudellinen tuki vapautti Propapierin kustannuksista, jotka yrityksen olisi tavallisesti katettava itse, ja loi sille siten taloudellisen edun kilpailijoihin verrattuna.

| (119) | Saksan myöntämä taloudellinen tuki liittyi investointiin, jonka tarkoituksena on mahdollistaa aaltopahvin erilaisten raaka-aineiden valmistus. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, tuki voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(119)

Saksan myöntämä taloudellinen tuki liittyi investointiin, jonka tarkoituksena on mahdollistaa aaltopahvin erilaisten raaka-aineiden valmistus. Koska näillä tuotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden välillä, tuki voisi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua.

| (120) | Komissio päättelee tämän alustavan arvioinnin perusteella, että toimenpide on Propapierille myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki. |
| --- | --- |

(120)

Komissio päättelee tämän alustavan arvioinnin perusteella, että toimenpide on Propapierille myönnetty SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.

6.2   TUKITOIMENPITEEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| (121) | SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista tukitoimenpiteistä ennen niiden toteuttamista, jolleivät ne kuulu ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan. Vaikka tuki myönnettiin ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan tukiohjelman XR 6/2007 nojalla (ks. johdanto-osan 35 ja 36 kappale), se ei kuulu asian kannalta merkityksellisen ryhmäpoikkeusasetuksen (tässä tapauksessa asetus (EY) N:o 1628/2006 (33)) soveltamisalaan, koska se ylittää sovellettavan yksittäisen ilmoituksen raja-arvon (tässä tapauksessa 22,5 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(121)

SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikista tukitoimenpiteistä ennen niiden toteuttamista, jolleivät ne kuulu ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan. Vaikka tuki myönnettiin ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluvan tukiohjelman XR 6/2007 nojalla (ks. johdanto-osan 35 ja 36 kappale), se ei kuulu asian kannalta merkityksellisen ryhmäpoikkeusasetuksen (tässä tapauksessa asetus (EY) N:o 1628/2006 (33)) soveltamisalaan, koska se ylittää sovellettavan yksittäisen ilmoituksen raja-arvon (tässä tapauksessa 22,5 miljoonaa euroa).

| (122) | Saksa noudatti asetuksen (EY) N:o 1628/2006 7 artiklan e alakohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta ilmoittaessaan tukitoimenpiteestä vuonna 2007. Sen jälkeen kun komission alkuperäinen päätös kumottiin ja ottaen huomioon, että tuki maksettiin ennen tuomioistuimen Smurfit Kappan nostamasta kumoamiskanteesta antamaa tuomiota, tukea on pidettävä sääntöjenvastaisena. |
| --- | --- |

(122)

Saksa noudatti asetuksen (EY) N:o 1628/2006 7 artiklan e alakohdan mukaista ilmoitusvelvollisuutta ilmoittaessaan tukitoimenpiteestä vuonna 2007. Sen jälkeen kun komission alkuperäinen päätös kumottiin ja ottaen huomioon, että tuki maksettiin ennen tuomioistuimen Smurfit Kappan nostamasta kumoamiskanteesta antamaa tuomiota, tukea on pidettävä sääntöjenvastaisena.

| (123) | Koska suunniteltu tuki ylittää asetuksen (EY) N:o 1628/2006 7 artiklan e alakohdan mukaisen ilmoitusraja-arvon, komissio arvioi toimenpidettä aluetukisuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(123)

Koska suunniteltu tuki ylittää asetuksen (EY) N:o 1628/2006 7 artiklan e alakohdan mukaisen ilmoitusraja-arvon, komissio arvioi toimenpidettä aluetukisuuntaviivojen perusteella.

6.3   ARVIOINNIN KANNALTA MERKITYKSELLINEN AJANJAKSO JA SOVELLETTAVA MENETTELY

| (124) | Kuten komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 47–50 kappaleessa, noudattaakseen tuomioistuimen tuomiota asiassa T-304/08 sen on tehtävä uusi alustava arviointi tukitoimenpiteestä sen tilanteen perusteella, joka vallitsi kumotun päätöksen antamishetkellä. Koska komission tehtävänä on antaa uudelleen päätös, jonka perustelut eivät ole puutteelliset tuomioistuimen edellä mainitussa tuomiossa todetulla tavalla, komissio voi ottaa huomioon ainoastaan ne tosiseikat, raportit ja muut tiedot, jotka olisivat olleet sen käytettävissä ennen alkuperäisen päätöksen tekemistä (34). |
| --- | --- |

(124)

Kuten komissio totesi menettelyn aloittamispäätöksen johdanto-osan 47–50 kappaleessa, noudattaakseen tuomioistuimen tuomiota asiassa T-304/08 sen on tehtävä uusi alustava arviointi tukitoimenpiteestä sen tilanteen perusteella, joka vallitsi kumotun päätöksen antamishetkellä. Koska komission tehtävänä on antaa uudelleen päätös, jonka perustelut eivät ole puutteelliset tuomioistuimen edellä mainitussa tuomiossa todetulla tavalla, komissio voi ottaa huomioon ainoastaan ne tosiseikat, raportit ja muut tiedot, jotka olisivat olleet sen käytettävissä ennen alkuperäisen päätöksen tekemistä (34).

| (125) | Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa investointihankkeen laajuutta supistettiin sen jälkeen kun kumottu päätös annettiin 2 päivänä huhtikuuta 2008. Tämän seurauksena myös tukikelpoiset kustannukset vähenivät. Myönnettyä tukea supistettiin vastaavasti. Vaikka komissio antaa päätöksen tukitoimenpiteestä sellaisena kuin se toteutettiin ottaen huomioon, että tukikelpoiset kustannukset ja myös Saksan Propapierille myöntämän tuen määrä olivat alhaisemmat kuin alun perin oletettiin, komissio perustaa arviointinsa tietoihin, jotka olisivat olleet käytettävissä kumotun päätöksen antamishetkellä, ja soveltaa kyseisenä ajankohtana sovellettuja unionin valtiontukisääntöjä. Kun on kyse aluetuesta suurille investointihankkeille, komission on tavallisesti annettava päätös ennusteiden ja arvioitujen markkinatietojen perusteella ennen kuin investointi on saatu kokonaisuudessaan päätökseen. Hyväksyttyjä tuki-intensiteettejä ei mukauteta myöhemmin, vaikka muutaman vuoden päästä ilmenisi, että markkinat ovat kehittyneet eri tavalla kuin oletettiin ajankohtana, jolloin komissio antoi päätöksensä. |
| --- | --- |

(125)

Nyt käsiteltävänä olevassa asiassa investointihankkeen laajuutta supistettiin sen jälkeen kun kumottu päätös annettiin 2 päivänä huhtikuuta 2008. Tämän seurauksena myös tukikelpoiset kustannukset vähenivät. Myönnettyä tukea supistettiin vastaavasti. Vaikka komissio antaa päätöksen tukitoimenpiteestä sellaisena kuin se toteutettiin ottaen huomioon, että tukikelpoiset kustannukset ja myös Saksan Propapierille myöntämän tuen määrä olivat alhaisemmat kuin alun perin oletettiin, komissio perustaa arviointinsa tietoihin, jotka olisivat olleet käytettävissä kumotun päätöksen antamishetkellä, ja soveltaa kyseisenä ajankohtana sovellettuja unionin valtiontukisääntöjä. Kun on kyse aluetuesta suurille investointihankkeille, komission on tavallisesti annettava päätös ennusteiden ja arvioitujen markkinatietojen perusteella ennen kuin investointi on saatu kokonaisuudessaan päätökseen. Hyväksyttyjä tuki-intensiteettejä ei mukauteta myöhemmin, vaikka muutaman vuoden päästä ilmenisi, että markkinat ovat kehittyneet eri tavalla kuin oletettiin ajankohtana, jolloin komissio antoi päätöksensä.

| (126) | Menettely uuden päätöksen antamiseksi voidaan aloittaa uudelleen juuri siitä ajankohdasta, jolloin sääntöjenvastaisuus tapahtui (35). Valtiontukia koskevien toimintaohjeiden osalta tuomioistuin on todennut, että jos aikaisempaan päätökseen liittyvä komission tutkimus oli puutteellinen ja johti kyseisen päätöksen kumoamiseen, tämän päätöksen korvaamiseen tähtäävä menettely voidaan aloittaa tuosta ajankohdasta alkaen uudelleen tekemällä uusi tutkimus selvittämistoimista (36). |
| --- | --- |

(126)

Menettely uuden päätöksen antamiseksi voidaan aloittaa uudelleen juuri siitä ajankohdasta, jolloin sääntöjenvastaisuus tapahtui (35). Valtiontukia koskevien toimintaohjeiden osalta tuomioistuin on todennut, että jos aikaisempaan päätökseen liittyvä komission tutkimus oli puutteellinen ja johti kyseisen päätöksen kumoamiseen, tämän päätöksen korvaamiseen tähtäävä menettely voidaan aloittaa tuosta ajankohdasta alkaen uudelleen tekemällä uusi tutkimus selvittämistoimista (36).

6.4   YHDENMUKAISUUS ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN YLEISTEN MÄÄRÄYSTEN KANSSA

| (127) | Kumotun päätöksen antamisajankohtana vuonna 2008 Koillis-Brandenburgin alue oli oikeutettu aluetukiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(127)

Kumotun päätöksen antamisajankohtana vuonna 2008 Koillis-Brandenburgin alue oli oikeutettu aluetukiin SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (128) | Ilmoitettu tuki oli tarkoitus myöntää aluetukisuuntaviivojen 4.1 jaksossa määriteltyyn alkuinvestointiin, ja tukikelpoiset kustannukset kattoivat aluetukisuuntaviivojen 4.2 jakson mukaisesti rakennuksista ja tuotantolaitteista aiheutuvat kustannukset (ks. johdanto-osan 30 kappale). Saksa on vahvistanut, että aineeton omaisuus täyttää aluetukisuuntaviivojen 56 kohdassa vahvistetut edellytykset (ks. johdanto-osan 31 kappale). |
| --- | --- |

(128)

Ilmoitettu tuki oli tarkoitus myöntää aluetukisuuntaviivojen 4.1 jaksossa määriteltyyn alkuinvestointiin, ja tukikelpoiset kustannukset kattoivat aluetukisuuntaviivojen 4.2 jakson mukaisesti rakennuksista ja tuotantolaitteista aiheutuvat kustannukset (ks. johdanto-osan 30 kappale). Saksa on vahvistanut, että aineeton omaisuus täyttää aluetukisuuntaviivojen 56 kohdassa vahvistetut edellytykset (ks. johdanto-osan 31 kappale).

| (129) | Tuensaajan oma rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea, ylittää aluetukisuuntaviivojen 4.1 jaksossa vahvistetun 25 prosentin kynnysarvon (ks. johdanto-osan 34 kappale). |
| --- | --- |

(129)

Tuensaajan oma rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea, ylittää aluetukisuuntaviivojen 4.1 jaksossa vahvistetun 25 prosentin kynnysarvon (ks. johdanto-osan 34 kappale).

| (130) | Aluetukisuuntaviivojen 38 kohdan sisältämiä kannustavaa vaikutusta koskevia muodollisia määräyksiä noudatettiin: alun perin suunnitellun suoran avustuksen osalta tuensaaja haki tukea 15 päivänä toukokuuta 2007 ja Saksa vahvisti 24 päivänä toukokuuta 2007 ennen hankkeeseen liittyvien töiden aloittamista (joulukuussa 2007) kirjallisesti, että hanke täyttää sovellettavassa tukiohjelmassa vahvistetut tukikelpoisuusedellytykset, jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu. |
| --- | --- |

(130)

Aluetukisuuntaviivojen 38 kohdan sisältämiä kannustavaa vaikutusta koskevia muodollisia määräyksiä noudatettiin: alun perin suunnitellun suoran avustuksen osalta tuensaaja haki tukea 15 päivänä toukokuuta 2007 ja Saksa vahvisti 24 päivänä toukokuuta 2007 ennen hankkeeseen liittyvien töiden aloittamista (joulukuussa 2007) kirjallisesti, että hanke täyttää sovellettavassa tukiohjelmassa vahvistetut tukikelpoisuusedellytykset, jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu.

| (131) | Koko tukimäärä myönnettiin lopulta investointitukena, joka maksetaan automaattisesti, jos sovellettavan oikeusperustan (ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva tukiohjelma XR 6/2007) objektiiviset kriteerit täyttyvät. Investointituki ei edellytä tukihakemusta eikä kirjallista vahvistusta siitä, että hanke täyttää periaatteessa tukikelpoisuuskriteerit. Aluetukisuuntaviivojen alaviitteen 41 mukaan jäsenvaltioiden ei hyväksyttyjen verotukiohjelmien, joissa verovapautus tai veronalennus myönnetään automaattisesti tukeen oikeutetuille kustannuksille ilman viranomaisten harkinnanvaltaa, tapauksessa tarvitse vahvistaa ennen hankkeeseen liittyvien töiden aloittamista kirjallisesti, että hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa vahvistetut tukikelpoisuusedellytykset, jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu. |
| --- | --- |

(131)

Koko tukimäärä myönnettiin lopulta investointitukena, joka maksetaan automaattisesti, jos sovellettavan oikeusperustan (ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva tukiohjelma XR 6/2007) objektiiviset kriteerit täyttyvät. Investointituki ei edellytä tukihakemusta eikä kirjallista vahvistusta siitä, että hanke täyttää periaatteessa tukikelpoisuuskriteerit. Aluetukisuuntaviivojen alaviitteen 41 mukaan jäsenvaltioiden ei hyväksyttyjen verotukiohjelmien, joissa verovapautus tai veronalennus myönnetään automaattisesti tukeen oikeutetuille kustannuksille ilman viranomaisten harkinnanvaltaa, tapauksessa tarvitse vahvistaa ennen hankkeeseen liittyvien töiden aloittamista kirjallisesti, että hanke täyttää periaatteessa ohjelmassa vahvistetut tukikelpoisuusedellytykset, jollei yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu.

| (132) | Saksa on vahvistanut, että investointi on säilytettävä tukialueella vähintään viiden vuoden ajan hankkeen lopettamisesta (aluetukisuuntaviivojen 4.1 jakso). |
| --- | --- |

(132)

Saksa on vahvistanut, että investointi on säilytettävä tukialueella vähintään viiden vuoden ajan hankkeen lopettamisesta (aluetukisuuntaviivojen 4.1 jakso).

| (133) | Lisäksi Saksa on vahvistanut, että tuen kasautumista koskevia sääntöjä oli noudatettava (aluetukisuuntaviivojen 4.4 jakso). |
| --- | --- |

(133)

Lisäksi Saksa on vahvistanut, että tuen kasautumista koskevia sääntöjä oli noudatettava (aluetukisuuntaviivojen 4.4 jakso).

| (134) | Sen vuoksi komissio katsoo käytettävissään ennen kumotun päätöksen antamista olleiden tietojen perusteella, että tukitoimenpide täyttää sovellettavat aluetukisuuntaviivojen soveltuvuuskriteerit. |
| --- | --- |

(134)

Sen vuoksi komissio katsoo käytettävissään ennen kumotun päätöksen antamista olleiden tietojen perusteella, että tukitoimenpide täyttää sovellettavat aluetukisuuntaviivojen soveltuvuuskriteerit.

6.5   YHDENMUKAISUUS ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN SUURIA INVESTOINTIHANKKEITA KOSKEVIEN MÄÄRÄYSTEN KANSSA

| (135) | Koska tuki myönnettiin suurelle investointihankkeelle, komission on arvioitava aluetukisuuntaviivojen 4.3 jaksoon sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevien erityisedellytysten täyttymistä. |
| --- | --- |

(135)

Koska tuki myönnettiin suurelle investointihankkeelle, komission on arvioitava aluetukisuuntaviivojen 4.3 jaksoon sisältyvien, suurille investointihankkeille myönnettävää aluetukea koskevien erityisedellytysten täyttymistä.

6.5.1   TUKI-INTENSITEETTI (ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 67 KOHTA)

| (136) | Koska ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset ovat diskontattuna 58 6 7 22  900 euroa ja Koillis-Brandenburgin alueella sovellettava aluetuen enimmäismäärä on 30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna, sallittu enimmäistuki-intensiteetti on aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaan 12,30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna. |
| --- | --- |

(136)

Koska ilmoitetut tukikelpoiset kustannukset ovat diskontattuna 58 6 7 22  900 euroa ja Koillis-Brandenburgin alueella sovellettava aluetuen enimmäismäärä on 30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna, sallittu enimmäistuki-intensiteetti on aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaan 12,30 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna.

| (137) | Saksa ilmoitti komissiolle kumotun päätöksen antamisen jälkeen, että tukikelpoiset kustannukset pienenivät voimalaitoksen jäätyä tuetun hankkeen ulkopuolelle. Jos aluetukisuuntaviivojen 67 kohdassa vahvistettua alenevaa asteikkoa olisi sovellettu tähän alhaisempaan tukikelpoisten kustannusten määrään, tuki-intensiteetti olisi noussut. Tuensaaja kuitenkin aloitti hankkeeseen liittyvät työt tilanteessa, jossa komissiolle oli ilmoitettu 12,30 prosentin tuki-intensiteetti, jonka komissio oli myöhemmin hyväksynyt. Sen vuoksi voidaan päätellä, että aikaisemmin hyväksytty tuki-intensiteetti oli riittävä luomaan kannustimen investointipäätöksen tekemiseen eikä suurempi tuki-intensiteetti tuonut lisäkannustinta (37). |
| --- | --- |

(137)

Saksa ilmoitti komissiolle kumotun päätöksen antamisen jälkeen, että tukikelpoiset kustannukset pienenivät voimalaitoksen jäätyä tuetun hankkeen ulkopuolelle. Jos aluetukisuuntaviivojen 67 kohdassa vahvistettua alenevaa asteikkoa olisi sovellettu tähän alhaisempaan tukikelpoisten kustannusten määrään, tuki-intensiteetti olisi noussut. Tuensaaja kuitenkin aloitti hankkeeseen liittyvät työt tilanteessa, jossa komissiolle oli ilmoitettu 12,30 prosentin tuki-intensiteetti, jonka komissio oli myöhemmin hyväksynyt. Sen vuoksi voidaan päätellä, että aikaisemmin hyväksytty tuki-intensiteetti oli riittävä luomaan kannustimen investointipäätöksen tekemiseen eikä suurempi tuki-intensiteetti tuonut lisäkannustinta (37).

| (138) | Propapierille maksettiin pienennettyä investointihanketta varten tukea nimellismääräisesti 5 0 5 59  153 euroa, jonka nykyarvo on 4 4 1 72  973 euroa. Tämä vastaa 12,51 prosentin tuki-intensiteettiä bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna ja ylittää näin ollen sallitun enimmäistuki-intensiteetin, joka on 12,30 prosenttia. Saksa vahvisti kuitenkin, että Propapier on maksanut korkoineen takaisin liiallisen tuen, jonka määrä oli yhteensä 1 0 99  539 euroa. Sen vuoksi tuensaajalle jäävä tukimäärä on alle 4 3 4 15  903 euroa, joka vastaa bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna 12,30 prosentin tuki-intensiteettiä investointihankkeen pienennetyistä tukikelpoisista kustannuksista. Tämän perusteella voidaan päätellä, että myönnetyn tuen määrä noudattaa aluetukisuuntaviivojen 67 kohtaa. |
| --- | --- |

(138)

Propapierille maksettiin pienennettyä investointihanketta varten tukea nimellismääräisesti 5 0 5 59  153 euroa, jonka nykyarvo on 4 4 1 72  973 euroa. Tämä vastaa 12,51 prosentin tuki-intensiteettiä bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna ja ylittää näin ollen sallitun enimmäistuki-intensiteetin, joka on 12,30 prosenttia. Saksa vahvisti kuitenkin, että Propapier on maksanut korkoineen takaisin liiallisen tuen, jonka määrä oli yhteensä 1 0 99  539 euroa. Sen vuoksi tuensaajalle jäävä tukimäärä on alle 4 3 4 15  903 euroa, joka vastaa bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna 12,30 prosentin tuki-intensiteettiä investointihankkeen pienennetyistä tukikelpoisista kustannuksista. Tämän perusteella voidaan päätellä, että myönnetyn tuen määrä noudattaa aluetukisuuntaviivojen 67 kohtaa.

| (139) | Menettelyn aloittamisesta asiassa SA.36147 (C 30/10) antamassaan päätöksessä (38) komissio esitti epäilyjä siitä, että investointi Propapierin paperitehtaaseen ja useat muut viranomaisten toteuttamat infrastruktuuritoimenpiteet teollisuusalueella, jolla Propapierin suunniteltu paperitehdas sijaitsee, voisivat muodostaa yhdessä aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetun yhden ainoan investointihankkeen. Sen vuoksi komissio totesi päätöksessään menettelyn aloittamisesta alueellista investointitukea koskevassa asiassa SA.23827 (2013/C) – Saksa – LIP – Propapier PM 2 GmbH, että jos komissio päättelee valtiontukea SA.36147 (C 30/10) – Saksa – Väitetty infrastruktuurituki yritykselle Propapier PM2 – koskevan muodollisen tutkintamenettelyn jälkeen, että muut tuetut investoinnit muodostavat yhdessä Propapierin paperitehdasinvestoinnin kanssa yhden ainoan investoinnin tai että Propapier on saanut muuta tukea infrastruktuuritoimenpiteiden muodossa, on koko tukipaketin osalta arvioitava, noudattaako se aluetukisuuntaviivojen 67 kohtaa. |
| --- | --- |

(139)

Menettelyn aloittamisesta asiassa SA.36147 (C 30/10) antamassaan päätöksessä (38) komissio esitti epäilyjä siitä, että investointi Propapierin paperitehtaaseen ja useat muut viranomaisten toteuttamat infrastruktuuritoimenpiteet teollisuusalueella, jolla Propapierin suunniteltu paperitehdas sijaitsee, voisivat muodostaa yhdessä aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitetun yhden ainoan investointihankkeen. Sen vuoksi komissio totesi päätöksessään menettelyn aloittamisesta alueellista investointitukea koskevassa asiassa SA.23827 (2013/C) – Saksa – LIP – Propapier PM 2 GmbH, että jos komissio päättelee valtiontukea SA.36147 (C 30/10) – Saksa – Väitetty infrastruktuurituki yritykselle Propapier PM2 – koskevan muodollisen tutkintamenettelyn jälkeen, että muut tuetut investoinnit muodostavat yhdessä Propapierin paperitehdasinvestoinnin kanssa yhden ainoan investoinnin tai että Propapier on saanut muuta tukea infrastruktuuritoimenpiteiden muodossa, on koko tukipaketin osalta arvioitava, noudattaako se aluetukisuuntaviivojen 67 kohtaa.

| (140) | Kun komissio antaa lopullisen päätöksen asiassa SA.36147 (C 30/10) (39), se ottaa infrastruktuuritukien sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa huomioon Propapierille myönnetyn aluetuen. |
| --- | --- |

(140)

Kun komissio antaa lopullisen päätöksen asiassa SA.36147 (C 30/10) (39), se ottaa infrastruktuuritukien sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa huomioon Propapierille myönnetyn aluetuen.

6.5.2   ALUETUKISUUNTAVIIVOJEN 68 KOHDAN A JA B ALAKOHDAN MUKAISTEN ARVIOINTIPERUSTEIDEN SOVELTAMINEN

| (141) | Koska kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittää sovellettavan ilmoitusvelvollisuusrajan, komission on suoritettava aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukainen arviointi. |
| --- | --- |

(141)

Koska kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittää sovellettavan ilmoitusvelvollisuusrajan, komission on suoritettava aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukainen arviointi.

| (142) | Tuki sellaisille suurille investointihankkeille, jotka kuuluvat aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan soveltamisalaan ja joiden tapauksessa






  — | tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä asianomaisilla markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai investoinnin jälkeen, tai |
| --- | --- | --- |

(142)

Tuki sellaisille suurille investointihankkeille, jotka kuuluvat aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan soveltamisalaan ja joiden tapauksessa

—

tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä asianomaisilla markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai investoinnin jälkeen, tai

| — | hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua, |
| --- | --- |

—

hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua,

voidaan hyväksyä ainoastaan sen jälkeen, kun SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen on tarkasteltu yksityiskohtaisesti sitä, onko tuki tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja ovatko tukitoimenpiteen hyödyt kilpailun vääristymää ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat.

| (143) | Voidakseen suorittaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaiset arvioinnit komission on määriteltävä ensin merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- |

(143)

Voidakseen suorittaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaiset arvioinnit komission on määriteltävä ensin merkitykselliset tuote- ja maantieteelliset markkinat.

6.5.2.1   Merkitykselliset tuotteet

| (144) | Vaikka Progroupin tarkoituksena mahdollisesti oli käyttää Propapier-PM2-paperikonetta 70–110 g/m2 painavan testlainerin ja 70–130 g/m2 painavan aallotuskartongin valmistukseen (kuten Smurfit Kappa väittää), komissio katsoo, että markkinoiden rajaamisen olisi perustuttava paperikoneen tosiasialliseen mahdolliseen tuotantokapasiteettiin. Sen vuoksi komissio vahvistaa, että investointihanke, sellaisena kuin Saksa on sen ilmoittanut ja johdanto-osan 25 kappaleessa kuvaillaan, koskee suoraan kahta aaltopahvin raaka-aineen lajia: testlaineria, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia. |
| --- | --- |

(144)

Vaikka Progroupin tarkoituksena mahdollisesti oli käyttää Propapier-PM2-paperikonetta 70–110 g/m2 painavan testlainerin ja 70–130 g/m2 painavan aallotuskartongin valmistukseen (kuten Smurfit Kappa väittää), komissio katsoo, että markkinoiden rajaamisen olisi perustuttava paperikoneen tosiasialliseen mahdolliseen tuotantokapasiteettiin. Sen vuoksi komissio vahvistaa, että investointihanke, sellaisena kuin Saksa on sen ilmoittanut ja johdanto-osan 25 kappaleessa kuvaillaan, koskee suoraan kahta aaltopahvin raaka-aineen lajia: testlaineria, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia.

| (145) | Koska arviolta 75 prosenttia tukea saaneessa laitoksessa valmistetusta aaltopahvin raaka-aineesta on tarkoitus käyttää Progroupin sisällä tuotantoketjun jälkipään tuotteen valmistukseen, komissio katsoo, että tuotantoketjun jälkipään tuote, aaltopahvi, on aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaisesti myös investointihankkeen kattama tuote. |
| --- | --- |

(145)

Koska arviolta 75 prosenttia tukea saaneessa laitoksessa valmistetusta aaltopahvin raaka-aineesta on tarkoitus käyttää Progroupin sisällä tuotantoketjun jälkipään tuotteen valmistukseen, komissio katsoo, että tuotantoketjun jälkipään tuote, aaltopahvi, on aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaisesti myös investointihankkeen kattama tuote.

6.5.2.2   Merkitykselliset tuotemarkkinat

| (146) | Aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaan merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kyseinen tuote ja tuotteet, joita kuluttaja (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) tai tuottaja (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) pitää sen korvaavina tuotteina. |
| --- | --- |

(146)

Aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaan merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kyseinen tuote ja tuotteet, joita kuluttaja (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) tai tuottaja (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) pitää sen korvaavina tuotteina.

Aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset tuotemarkkinat

| (147) | Saksa totesi, että molemmat aaltopahvin raaka-ainelajit, joita on tarkoitus valmistaa tukea saavassa tehtaassa, kuuluvat samoille aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoille, joille kuuluvat näiden kahden lajin (enintään 150 g/m2 painava testlaineri ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki) lisäksi myös kraftlaineri ja ensikuitupohjainen aallotuskartonki painosta riippumatta. Saksa perusteli kantaansa näiden tuotteiden keskinäisellä korvattavuudella. |
| --- | --- |

(147)

Saksa totesi, että molemmat aaltopahvin raaka-ainelajit, joita on tarkoitus valmistaa tukea saavassa tehtaassa, kuuluvat samoille aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoille, joille kuuluvat näiden kahden lajin (enintään 150 g/m2 painava testlaineri ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki) lisäksi myös kraftlaineri ja ensikuitupohjainen aallotuskartonki painosta riippumatta. Saksa perusteli kantaansa näiden tuotteiden keskinäisellä korvattavuudella.

| (148) | Myös komission mielestä kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki ja ensikuitupohjainen aallotuskartonki ovat korvattavissa keskenään. Kierrätyskuidusta aallotuskartonkia valmistavassa laitoksessa voidaan valmistaa aallotuskartonkia myös ensikuidusta. Ainoa tarvittava mukautus koskee raaka-aineen käsittelyä (kertainvestointi [...] miljoonaa euroa, mikä on alle [...] prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista). Lisäksi ensikuitupohjainen aallotuskartonki valmistetaan käytännössä ensi- ja kierrätyskuitujen yhdistelmästä, joka sisältää 40–50 prosenttia kierrätyskuitua. |
| --- | --- |

(148)

Myös komission mielestä kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki ja ensikuitupohjainen aallotuskartonki ovat korvattavissa keskenään. Kierrätyskuidusta aallotuskartonkia valmistavassa laitoksessa voidaan valmistaa aallotuskartonkia myös ensikuidusta. Ainoa tarvittava mukautus koskee raaka-aineen käsittelyä (kertainvestointi [...] miljoonaa euroa, mikä on alle [...] prosenttia kokonaisinvestointikustannuksista). Lisäksi ensikuitupohjainen aallotuskartonki valmistetaan käytännössä ensi- ja kierrätyskuitujen yhdistelmästä, joka sisältää 40–50 prosenttia kierrätyskuitua.

| (149) | Ensikuitupohjainen aallotuskartonki on noin 15 prosenttia kalliimpaa kuin pelkästään kierrätyskuidusta valmistettu aallotuskartonki. Ostajan kannalta molemmilla tuotteilla on samat ominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Ostajat voivat korvata kierrätyskuidusta valmistetun painavamman (esim. 140 g/m2) aallotuskartongin kevyemmällä (esim. 127 g/m2) ensikuidusta valmistetulla aallotuskartongilla. Hintaerot menettävät merkityksensä seurauksena siitä, että kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin sijasta on mahdollista käyttää kevyempää ensikuitupohjaista aallotuskartonkia. Sen vuoksi komissio katsoo, että myös asiakkaan kannalta molemmat tuotteet ovat korvattavissa keskenään. |
| --- | --- |

(149)

Ensikuitupohjainen aallotuskartonki on noin 15 prosenttia kalliimpaa kuin pelkästään kierrätyskuidusta valmistettu aallotuskartonki. Ostajan kannalta molemmilla tuotteilla on samat ominaisuudet ja sama käyttötarkoitus. Ostajat voivat korvata kierrätyskuidusta valmistetun painavamman (esim. 140 g/m2) aallotuskartongin kevyemmällä (esim. 127 g/m2) ensikuidusta valmistetulla aallotuskartongilla. Hintaerot menettävät merkityksensä seurauksena siitä, että kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin sijasta on mahdollista käyttää kevyempää ensikuitupohjaista aallotuskartonkia. Sen vuoksi komissio katsoo, että myös asiakkaan kannalta molemmat tuotteet ovat korvattavissa keskenään.

| (150) | Kierrätyskuitupohjaisen testlainerin ja ensikuitupohjaisen kraftlainerin kysyntäpuolen korvattavuuden osalta pätee sama: molempien käyttötarkoitus on sama, ja kraftlainerin korkeampi hinta tasoittuu sillä, että painavampi testlaineri voidaan korvata kevyemmällä kraftlainerilla. |
| --- | --- |

(150)

Kierrätyskuitupohjaisen testlainerin ja ensikuitupohjaisen kraftlainerin kysyntäpuolen korvattavuuden osalta pätee sama: molempien käyttötarkoitus on sama, ja kraftlainerin korkeampi hinta tasoittuu sillä, että painavampi testlaineri voidaan korvata kevyemmällä kraftlainerilla.

| (151) | Aallotuskartonki (sekä ensi- että kierrätyskuitupohjainen) sekä testlaineri ja kraftlaineri ovat tarjontapuolen kannalta täysin korvattavissa keskenään, sillä kaikilla uudenaikaisilla paperikoneilla, tuensaajan paperikone mukaan lukien, voidaan tuottaa kumpaakin. |
| --- | --- |

(151)

Aallotuskartonki (sekä ensi- että kierrätyskuitupohjainen) sekä testlaineri ja kraftlaineri ovat tarjontapuolen kannalta täysin korvattavissa keskenään, sillä kaikilla uudenaikaisilla paperikoneilla, tuensaajan paperikone mukaan lukien, voidaan tuottaa kumpaakin.

| (152) | Myös eri painoiset aaltopahvin raaka-aineet (toisin sanoen alle tai yli 150 g/m2) kuuluvat samoille merkityksellisille markkinoille, koska ne ovat ostajan kannalta korvattavissa keskenään: ostaja voi korvata yhden kerroksen painavampaa aaltopahvin raaka-ainetta useammilla kerroksilla edullisempaa, kevyempää aaltopahvin raaka-ainetta. |
| --- | --- |

(152)

Myös eri painoiset aaltopahvin raaka-aineet (toisin sanoen alle tai yli 150 g/m2) kuuluvat samoille merkityksellisille markkinoille, koska ne ovat ostajan kannalta korvattavissa keskenään: ostaja voi korvata yhden kerroksen painavampaa aaltopahvin raaka-ainetta useammilla kerroksilla edullisempaa, kevyempää aaltopahvin raaka-ainetta.

| (153) | Edellä esitetyistä syistä voitaisiin päätellä, että aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset tuotemarkkinat ovat aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat. Komissio on kuitenkin aikaisemmissa yrityskeskittymiä koskevissa päätöksissä (40) jättänyt merkitykselliset tuotemarkkinat ja varsinkin jaottelun ensikuidusta ja kierrätyskuidusta valmistettuihin tuotteisiin avoimeksi. Komissio toteaa, että Saksa on esittänyt tietoja myös suppeimmalla mahdollisella tavalla määritellyistä merkityksellistä tuotemarkkinoista (enintään 150 g/m2 painava testlaineri ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki). |
| --- | --- |

(153)

Edellä esitetyistä syistä voitaisiin päätellä, että aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset tuotemarkkinat ovat aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat. Komissio on kuitenkin aikaisemmissa yrityskeskittymiä koskevissa päätöksissä (40) jättänyt merkitykselliset tuotemarkkinat ja varsinkin jaottelun ensikuidusta ja kierrätyskuidusta valmistettuihin tuotteisiin avoimeksi. Komissio toteaa, että Saksa on esittänyt tietoja myös suppeimmalla mahdollisella tavalla määritellyistä merkityksellistä tuotemarkkinoista (enintään 150 g/m2 painava testlaineri ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki).

| (154) | Progroup on vertikaalisesti integroitunut paperintuottaja, joka kilpailee aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla, joilla jokainen integroitunut tuottaja voi päättää parempien ehtojen vuoksi ostaa tietyt tuotteet Progroupilta sen sijaan, että valmistaisi ne itse. Saksan esittämät yksityiskohtaiset tutkimukset osoittivat, että jopa vertikaalisesti integroituneet tuottajat, jotka valmistavat itse aaltopahvin tuotannossaan tarvitsemansa raaka-ainemäärät (tonneina mitattuna), ostavat aaltopahvin raaka-ainetta kilpailijoilta tai myyvät sitä kilpailijoille riippuen tiettyjen raaka-ainelajien konkreettisesta tarpeesta ja logistiikan vaatimuksista. Vertikaalisesti integroituneiden tuottajien määräävän markkina-aseman vuoksi suuret markkinaosuudet vapailla markkinoilla (eli ainoastaan kolmansille suuntautuvien toimitusten markkinoilla) eivät välttämättä merkitse markkinavoimaa. Tämän perusteella Saksa päätti, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat, jotka kattavat sekä sisäiset toimitukset että toimitukset kolmansille (= kokonaismarkkinat). Saksa esitti kuitenkin tietoja myös pelkästään vapaista markkinoista. |
| --- | --- |

(154)

Progroup on vertikaalisesti integroitunut paperintuottaja, joka kilpailee aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla, joilla jokainen integroitunut tuottaja voi päättää parempien ehtojen vuoksi ostaa tietyt tuotteet Progroupilta sen sijaan, että valmistaisi ne itse. Saksan esittämät yksityiskohtaiset tutkimukset osoittivat, että jopa vertikaalisesti integroituneet tuottajat, jotka valmistavat itse aaltopahvin tuotannossaan tarvitsemansa raaka-ainemäärät (tonneina mitattuna), ostavat aaltopahvin raaka-ainetta kilpailijoilta tai myyvät sitä kilpailijoille riippuen tiettyjen raaka-ainelajien konkreettisesta tarpeesta ja logistiikan vaatimuksista. Vertikaalisesti integroituneiden tuottajien määräävän markkina-aseman vuoksi suuret markkinaosuudet vapailla markkinoilla (eli ainoastaan kolmansille suuntautuvien toimitusten markkinoilla) eivät välttämättä merkitse markkinavoimaa. Tämän perusteella Saksa päätti, että merkitykselliset tuotemarkkinat ovat aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat, jotka kattavat sekä sisäiset toimitukset että toimitukset kolmansille (= kokonaismarkkinat). Saksa esitti kuitenkin tietoja myös pelkästään vapaista markkinoista.

| (155) | Komissio ei näe syytä poiketa käytännöstään aikaisemmissa valtiontukea (41) ja yrityskeskittymiä (42) koskevissa asioissa paperiteollisuuden alalla (joissa komissio joko erotti kaikkien aaltopahvin raaka-aineiden markkinat ja pelkästään kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen markkinat tai jätti markkinoiden määritelmän avoimeksi ja joko erotti kokonaismarkkinat ja vapaat markkinat tai jätti määritelmän avoimeksi tai määritteli markkinat aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoiksi, mutta arvioi molemmat skenaariot). Komissiolla ennen kumotun päätöksen antamista käytössä olleiden tietojen ja menettelyn aloittamispäätöksen jälkeen esitettyjen, ennen kumotun päätöksen antamista vallinnutta tilannetta koskevien huomautusten perusteella komissio on sen vuoksi päättänyt suorittaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisen arvioinnin aaltopahvin kaikkien raaka-aineiden markkinoiden tasolla ja enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin markkinoiden tasolla sekä kokonaismarkkinoilla että vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(155)

Komissio ei näe syytä poiketa käytännöstään aikaisemmissa valtiontukea (41) ja yrityskeskittymiä (42) koskevissa asioissa paperiteollisuuden alalla (joissa komissio joko erotti kaikkien aaltopahvin raaka-aineiden markkinat ja pelkästään kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen markkinat tai jätti markkinoiden määritelmän avoimeksi ja joko erotti kokonaismarkkinat ja vapaat markkinat tai jätti määritelmän avoimeksi tai määritteli markkinat aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoiksi, mutta arvioi molemmat skenaariot). Komissiolla ennen kumotun päätöksen antamista käytössä olleiden tietojen ja menettelyn aloittamispäätöksen jälkeen esitettyjen, ennen kumotun päätöksen antamista vallinnutta tilannetta koskevien huomautusten perusteella komissio on sen vuoksi päättänyt suorittaa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisen arvioinnin aaltopahvin kaikkien raaka-aineiden markkinoiden tasolla ja enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin markkinoiden tasolla sekä kokonaismarkkinoilla että vapailla markkinoilla.

Aaltopahvin merkitykselliset tuotemarkkinat

| (156) | Tuetussa tehtaassa ei valmisteta aaltopahvia, vaan se on investointihankkeen kattama tuotantoketjun jälkipään tuote. |
| --- | --- |

(156)

Tuetussa tehtaassa ei valmisteta aaltopahvia, vaan se on investointihankkeen kattama tuotantoketjun jälkipään tuote.

| (157) | Saksa toteaa, että aaltopahvi muodostaa tarjontapuolen kannalta erilliset markkinat, sillä aaltopahvin tuotantolaitoksia ei voida muuntaa muiden tuotteiden tuotantoon edes tuntuvilla kustannuksilla. |
| --- | --- |

(157)

Saksa toteaa, että aaltopahvi muodostaa tarjontapuolen kannalta erilliset markkinat, sillä aaltopahvin tuotantolaitoksia ei voida muuntaa muiden tuotteiden tuotantoon edes tuntuvilla kustannuksilla.

| (158) | Kysyntäpuolella aaltopahvi voidaan rinnastaa lähinnä pahvilaatikkoihin, mutta aaltopahvipakkaukset ovat kevyempiä, kestävämpiä ja halvempia. Aaltopahvin ostajat – pakkausten valmistajat – eivät sen vuoksi useimmissa pakkauksissa voi korvata aaltopahvia muilla tuotteilla. |
| --- | --- |

(158)

Kysyntäpuolella aaltopahvi voidaan rinnastaa lähinnä pahvilaatikkoihin, mutta aaltopahvipakkaukset ovat kevyempiä, kestävämpiä ja halvempia. Aaltopahvin ostajat – pakkausten valmistajat – eivät sen vuoksi useimmissa pakkauksissa voi korvata aaltopahvia muilla tuotteilla.

| (159) | Koska tästä asiasta ei esitetty huomautuksia, komissio ei poikkea tähänastisesta käytännöstään edellä mainituissa yrityskeskittymäpäätöksissä ja vahvistaa kantansa, jonka se esitti myös kumotussa päätöksessä ja menettelyn aloittamispäätöksessä ja jonka mukaan aaltopahvi muodostaa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(159)

Koska tästä asiasta ei esitetty huomautuksia, komissio ei poikkea tähänastisesta käytännöstään edellä mainituissa yrityskeskittymäpäätöksissä ja vahvistaa kantansa, jonka se esitti myös kumotussa päätöksessä ja menettelyn aloittamispäätöksessä ja jonka mukaan aaltopahvi muodostaa erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.

6.5.2.3   Merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (160) | Aluetukisuuntaviivojen 70 kohdassa todetaan 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten arviointien osalta seuraavaa: ’Sovellettaessa a ja b alakohtaa myynti ja todettavissa oleva kulutus määritellään tavallisesti Prodcom-luokittelun soveltuvalla tasolla Euroopan talousalueella tai, jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla tai ne eivät ole relevantteja, muun yleisesti hyväksytyn markkinasegmentoinnin perusteella, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla.’ |
| --- | --- |

(160)

Aluetukisuuntaviivojen 70 kohdassa todetaan 68 kohdan a ja b alakohdan mukaisten arviointien osalta seuraavaa: ’Sovellettaessa a ja b alakohtaa myynti ja todettavissa oleva kulutus määritellään tavallisesti Prodcom-luokittelun soveltuvalla tasolla Euroopan talousalueella tai, jos tällaisia tietoja ei ole saatavilla tai ne eivät ole relevantteja, muun yleisesti hyväksytyn markkinasegmentoinnin perusteella, jota koskevia tilastotietoja on saatavilla.’

Aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (161) | Saksa katsoo, että aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintään Euroopan talousalueen ja ulottuvat jopa Euroopan talousalueen ulkopuolelle (käsittäen myös ETA:n lähialueet). Komissio ei näe kuitenkaan syytä poiketa käytännöstään aikaisemmissa valtiontukea ja yrityskeskittymiä koskevissa asioissa, joissa Euroopan talousalueen katsottiin muodostavan aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Arvioidessaan markkinoita aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisesti komissio käyttää sen vuoksi aaltopahvin raaka-aineen ja kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden yleisesti hyväksyttyä segmentointia, jota koskevia tietoja on saatavilla – tässä tapauksessa nämä markkinat muodostaa Euroopan talousalue. |
| --- | --- |

(161)

Saksa katsoo, että aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset maantieteelliset markkinat kattavat vähintään Euroopan talousalueen ja ulottuvat jopa Euroopan talousalueen ulkopuolelle (käsittäen myös ETA:n lähialueet). Komissio ei näe kuitenkaan syytä poiketa käytännöstään aikaisemmissa valtiontukea ja yrityskeskittymiä koskevissa asioissa, joissa Euroopan talousalueen katsottiin muodostavan aaltopahvin raaka-aineen merkitykselliset maantieteelliset markkinat. Arvioidessaan markkinoita aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisesti komissio käyttää sen vuoksi aaltopahvin raaka-aineen ja kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden yleisesti hyväksyttyä segmentointia, jota koskevia tietoja on saatavilla – tässä tapauksessa nämä markkinat muodostaa Euroopan talousalue.

Aaltopahvin merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (162) | Aaltopahvia tuotetaan Progroupin muissa tuotantolaitoksissa Eisenhüttenstadtin tehtaassa valmistetusta raaka-aineesta. Ilmoitusajankohtana suunnitelmana oli, että Propapier toimittaa aaltopahvin raaka-ainetta Progroupin tehtaille Saksassa, Ranskassa ja Tšekissä ja tulevaisuudessa myös Puolaan Strykówin tehtaalle sen jälkeen, kun se valmistuu vuonna 2008. Näissä tehtaissa oli tarkoitus tuottaa tuotantoketjun jälkipään tuotetta, aaltopahvia. |
| --- | --- |

(162)

Aaltopahvia tuotetaan Progroupin muissa tuotantolaitoksissa Eisenhüttenstadtin tehtaassa valmistetusta raaka-aineesta. Ilmoitusajankohtana suunnitelmana oli, että Propapier toimittaa aaltopahvin raaka-ainetta Progroupin tehtaille Saksassa, Ranskassa ja Tšekissä ja tulevaisuudessa myös Puolaan Strykówin tehtaalle sen jälkeen, kun se valmistuu vuonna 2008. Näissä tehtaissa oli tarkoitus tuottaa tuotantoketjun jälkipään tuotetta, aaltopahvia.

| (163) | Saksa toteaa, että aaltopahvin merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät ole Euroopan talousaluetta suppeammat. Se esitti kuitenkin tietoja myös alueesta, joka käsittää Progroupin tärkeimmät toimitusmaat (Tšekki, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat ja Puola). Ottaen huomioon huonoimman skenaarion ja aikaisemmissa yrityskeskittymäpäätöksissä (43) tehdyt havainnot, joiden mukaan aaltopahvia on taloudellisesti kannattavaa toimittaa 400 kilometrin päähän aaltopahvitehtaasta, komissio jättää avoimeksi aaltopahvin merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmän ja laskee markkinaosuudet sekä Euroopan talousalueen tasolla että alueella, joka käsittää Progroupin tärkeimmän toimitusmaat. |
| --- | --- |

(163)

Saksa toteaa, että aaltopahvin merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät ole Euroopan talousaluetta suppeammat. Se esitti kuitenkin tietoja myös alueesta, joka käsittää Progroupin tärkeimmät toimitusmaat (Tšekki, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat ja Puola). Ottaen huomioon huonoimman skenaarion ja aikaisemmissa yrityskeskittymäpäätöksissä (43) tehdyt havainnot, joiden mukaan aaltopahvia on taloudellisesti kannattavaa toimittaa 400 kilometrin päähän aaltopahvitehtaasta, komissio jättää avoimeksi aaltopahvin merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmän ja laskee markkinaosuudet sekä Euroopan talousalueen tasolla että alueella, joka käsittää Progroupin tärkeimmän toimitusmaat.

6.5.2.4   Markkinaosuudet

| (164) | Voidakseen todeta, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa vahvistettu kynnysarvo ei ylity, komission on analysoitava tuensaajan markkinaosuutta konsernitasolla ennen investointia ja sen jälkeen. Vuonna 2007 aloitettu investointihanke saatiin päätökseen vuoden 2010 puolivälissä; täysimääräinen tuotantokapasiteetti saavutettaisiin kuitenkin vasta vuonna 2015. Saksa viittasi ilmoitusajankohtana siihen, että riippumattomista lähteistä peräisin olevia tietoja todettavissa olevasta kulutuksesta merkityksellisillä markkinoilla täysimääräisen tuotantokapasiteetin saavuttamista seuraavana vuonna eli vuonna 2016 ei ollut saatavilla. Sen vuoksi komissio päätti tutkia markkinaosuuksia vuonna 2011 (investoinnin loppuunsaattamisesta seuraava vuosi), jota koskevia riippumattomia ennusteita oli jo saatavilla. Tämä on hyväksyttävä lähestymistapa, sillä odotusten mukaan 92 prosenttia hankkeella luotavasta kapasiteetista olisi jo käytössä kyseisenä ajankohtana. |
| --- | --- |

(164)

Voidakseen todeta, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa vahvistettu kynnysarvo ei ylity, komission on analysoitava tuensaajan markkinaosuutta konsernitasolla ennen investointia ja sen jälkeen. Vuonna 2007 aloitettu investointihanke saatiin päätökseen vuoden 2010 puolivälissä; täysimääräinen tuotantokapasiteetti saavutettaisiin kuitenkin vasta vuonna 2015. Saksa viittasi ilmoitusajankohtana siihen, että riippumattomista lähteistä peräisin olevia tietoja todettavissa olevasta kulutuksesta merkityksellisillä markkinoilla täysimääräisen tuotantokapasiteetin saavuttamista seuraavana vuonna eli vuonna 2016 ei ollut saatavilla. Sen vuoksi komissio päätti tutkia markkinaosuuksia vuonna 2011 (investoinnin loppuunsaattamisesta seuraava vuosi), jota koskevia riippumattomia ennusteita oli jo saatavilla. Tämä on hyväksyttävä lähestymistapa, sillä odotusten mukaan 92 prosenttia hankkeella luotavasta kapasiteetista olisi jo käytössä kyseisenä ajankohtana.

| (165) | Selvittääkseen Progroupin markkinaosuuden konsernitasolla komissio vertasi sen kaikkien toimitusten (kolmansille suuntautuvat ja konsernin sisäiset toimitukset) volyymia ja arvoa valittuna vuonna todettavissa olevaan kulutukseen merkityksellisillä markkinoilla. Lisäksi laskettiin erikseen markkinaosuudet aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla (toisin sanoen ottaen huomioon ainoastaan Progroupin myynnin muuhun kuin sisäiseen käyttöön (44)) ja kolmansille suuntautuvien toimitusten markkinoiden kokonaisvolyymi. |
| --- | --- |

(165)

Selvittääkseen Progroupin markkinaosuuden konsernitasolla komissio vertasi sen kaikkien toimitusten (kolmansille suuntautuvat ja konsernin sisäiset toimitukset) volyymia ja arvoa valittuna vuonna todettavissa olevaan kulutukseen merkityksellisillä markkinoilla. Lisäksi laskettiin erikseen markkinaosuudet aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla (toisin sanoen ottaen huomioon ainoastaan Progroupin myynnin muuhun kuin sisäiseen käyttöön (44)) ja kolmansille suuntautuvien toimitusten markkinoiden kokonaisvolyymi.

| (166) | Tiedot, jotka koskevat todettavissa olevan kokonaiskulutuksen volyymia ja arvoa aaltopahvin raaka-aineen, enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin, sekä aaltopahvin markkinoilla Euroopan talousalueella, kokosi ilmoitusta varten tuensaajan pyynnöstä maailmanlaajuisesti toimiva konsultointi- ja suunnitteluyritys Pöyry, jonka erikoisaloja ovat energia, metsäteollisuus, infrastruktuuri ja ympäristö. Pöyry käytti tietojen kokoamisessa omaa tietopankkiaan ja julkisesti saatavilla olevia tietoja (esim. ammattilehdet ja toimialajärjestöt). |
| --- | --- |

(166)

Tiedot, jotka koskevat todettavissa olevan kokonaiskulutuksen volyymia ja arvoa aaltopahvin raaka-aineen, enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin, sekä aaltopahvin markkinoilla Euroopan talousalueella, kokosi ilmoitusta varten tuensaajan pyynnöstä maailmanlaajuisesti toimiva konsultointi- ja suunnitteluyritys Pöyry, jonka erikoisaloja ovat energia, metsäteollisuus, infrastruktuuri ja ympäristö. Pöyry käytti tietojen kokoamisessa omaa tietopankkiaan ja julkisesti saatavilla olevia tietoja (esim. ammattilehdet ja toimialajärjestöt).

| (167) | Koska riippumattomista lähteistä peräisin olevia tietoja vapaiden markkinoiden volyymista ei ollut käytettävissä, Saksa käytti markkinoiden volyymin arvioinnissa Pöyryn kapasiteettitietoja vuodelle 2006 ja vertasi sitten jokaisen integroituneen tuottajan aaltopahvin raaka-aineen tuotantokapasiteettia sen aaltopahvin tuotantokapasiteettiin. Jos aaltopahvin tuotantokapasiteetti on suurempi kuin aaltopahvin raaka-aineen tuotantokapasiteetti, johtaa tämä teoreettisesti vastaavaan raaka-aineen kysyntään vapailla markkinoilla. Tähän integroituneiden aaltopahvin raaka-aineen tuottajien taholta tulevaan aaltopahvin raaka-aineen lisäkysyntään lisätään integroitumattomien aaltopahvin tuottajien aaltopahvin raaka-aineen kysyntä vapailla markkinoilla. Tämän laskelman mukaan aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymi on noin 37 prosenttia aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoista. Vapaiden markkinoiden volyymi vuonna 2011 arvioitiin käyttäen perustana tätä suhdetta (45). |
| --- | --- |

(167)

Koska riippumattomista lähteistä peräisin olevia tietoja vapaiden markkinoiden volyymista ei ollut käytettävissä, Saksa käytti markkinoiden volyymin arvioinnissa Pöyryn kapasiteettitietoja vuodelle 2006 ja vertasi sitten jokaisen integroituneen tuottajan aaltopahvin raaka-aineen tuotantokapasiteettia sen aaltopahvin tuotantokapasiteettiin. Jos aaltopahvin tuotantokapasiteetti on suurempi kuin aaltopahvin raaka-aineen tuotantokapasiteetti, johtaa tämä teoreettisesti vastaavaan raaka-aineen kysyntään vapailla markkinoilla. Tähän integroituneiden aaltopahvin raaka-aineen tuottajien taholta tulevaan aaltopahvin raaka-aineen lisäkysyntään lisätään integroitumattomien aaltopahvin tuottajien aaltopahvin raaka-aineen kysyntä vapailla markkinoilla. Tämän laskelman mukaan aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymi on noin 37 prosenttia aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoista. Vapaiden markkinoiden volyymi vuonna 2011 arvioitiin käyttäen perustana tätä suhdetta (45).

| (168) | Tätä menetelmää ei voida käyttää kierrätyskuitupohjaisen testlainerin ja aallotuskartongin vapaiden markkinoiden volyymin arvioimiseen, koska kierrätyskuitupohjaisen ja ensikuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen tuotantokapasiteeteista ei ole saatavilla erillisiä tietoja. Koska kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen osuus aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoista on noin 70–80 prosenttia, osuus on todennäköisesti korkea myös vapailla markkinoilla. Tämä merkitsee sitä, että Progroupin markkinaosuudet kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla ovat vain hieman suuremmat kuin aaltopahvin kaikkien raaka-ainelajien vapailla markkinoilla. |
| --- | --- |

(168)

Tätä menetelmää ei voida käyttää kierrätyskuitupohjaisen testlainerin ja aallotuskartongin vapaiden markkinoiden volyymin arvioimiseen, koska kierrätyskuitupohjaisen ja ensikuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen tuotantokapasiteeteista ei ole saatavilla erillisiä tietoja. Koska kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen osuus aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoista on noin 70–80 prosenttia, osuus on todennäköisesti korkea myös vapailla markkinoilla. Tämä merkitsee sitä, että Progroupin markkinaosuudet kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla ovat vain hieman suuremmat kuin aaltopahvin kaikkien raaka-ainelajien vapailla markkinoilla.

| (169) | Tiedot aaltopahvimarkkinoiden volyymista Progroupin päätoimitusalueella (Tšekki, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat ja Puola) perustuvat FEFCO:n (46) tilastoihin, jotka toimitettiin ennen kumotun päätöksen antamista ja joiden mukaan tämä alue muodostaa 58 prosenttia Euroopan talousalueen kokonaismarkkinoista. |
| --- | --- |

(169)

Tiedot aaltopahvimarkkinoiden volyymista Progroupin päätoimitusalueella (Tšekki, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat ja Puola) perustuvat FEFCO:n (46) tilastoihin, jotka toimitettiin ennen kumotun päätöksen antamista ja joiden mukaan tämä alue muodostaa 58 prosenttia Euroopan talousalueen kokonaismarkkinoista.

| (170) | Taulukossa 1 esitetään Progroupin markkinaosuudet merkityksellisillä markkinoilla investointia edeltävänä ja sen jälkeisenä vuonna. Markkinaosuudet on laskettu Saksan esittämien (Pöyryn ja FEFCO:n toimittiin tietoihin perustuvien) tietojen perusteella.

  Taulukko 1


  Progroupin markkinaosuudet konsernitasolla merkityksellisillä markkinoilla










  Markkinaosuudet (%) | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Volyymi | Arvo | Volyymi | Arvo |
| Aaltopahvin raaka-aine (kokonaismarkkinat – ETA) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Vain kierrätyskuitupohjainen aaltopahvin raaka-aine (testlaineri, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki) (kokonaismarkkinat – ETA) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Aaltopahvin raaka-aine (vapaat markkinat – ETA) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Aaltopahvi (ETA) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |
| Aaltopahvi (päätoimitusmaat) | [0–10] | [0–10] | [0–10] | [0–10] |

(170)

Taulukossa 1 esitetään Progroupin markkinaosuudet merkityksellisillä markkinoilla investointia edeltävänä ja sen jälkeisenä vuonna. Markkinaosuudet on laskettu Saksan esittämien (Pöyryn ja FEFCO:n toimittiin tietoihin perustuvien) tietojen perusteella.

Taulukko 1

Progroupin markkinaosuudet konsernitasolla merkityksellisillä markkinoilla

Markkinaosuudet (%)

2006

2011

Volyymi

Arvo

Volyymi

Arvo

Aaltopahvin raaka-aine (kokonaismarkkinat – ETA)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Vain kierrätyskuitupohjainen aaltopahvin raaka-aine (testlaineri, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki) (kokonaismarkkinat – ETA)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Aaltopahvin raaka-aine (vapaat markkinat – ETA)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Aaltopahvi (ETA)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

Aaltopahvi (päätoimitusmaat)

[0–10]

[0–10]

[0–10]

[0–10]

| (171) | Kaikilla tarkastelluilla markkinamääritelmillä Progroupin markkinaosuus on selvästi alle aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa vahvistetun 25 prosentin kynnysarvon. Myöskään segmentoinnilla, joka perustuu enintään 130 g/m2:n neliömassaan, markkinaosuuden 25 prosentin kynnysarvo ei ylittyisi. |
| --- | --- |

(171)

Kaikilla tarkastelluilla markkinamääritelmillä Progroupin markkinaosuus on selvästi alle aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa vahvistetun 25 prosentin kynnysarvon. Myöskään segmentoinnilla, joka perustuu enintään 130 g/m2:n neliömassaan, markkinaosuuden 25 prosentin kynnysarvo ei ylittyisi.

| (172) | Sen vuoksi komissio katsoo, että tarkasteltavana oleva tuki ei ylitä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa mainittua kynnysarvoa. |
| --- | --- |

(172)

Sen vuoksi komissio katsoo, että tarkasteltavana oleva tuki ei ylitä aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa mainittua kynnysarvoa.

6.5.2.5   Kapasiteetin lisäys ja markkinoiden toimivuus

| (173) | Komission on arvioitava tarkasteltavana olevaa tukea myös aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan nojalla. Sen on arvioitava, onko investointihankkeella luotu kapasiteetti alle 5 prosenttia markkinoiden koosta mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua. |
| --- | --- |

(173)

Komission on arvioitava tarkasteltavana olevaa tukea myös aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan nojalla. Sen on arvioitava, onko investointihankkeella luotu kapasiteetti alle 5 prosenttia markkinoiden koosta mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua.

| (174) | Ensin komission on todettava asianomaisen tuotteen todettavissa olevan kulutuksen keskimääräisen vuotuisen kasvun perusteella, kutistuvatko aaltopahvin raaka-aineen markkinat Euroopan talousalueella (47). |
| --- | --- |

(174)

Ensin komission on todettava asianomaisen tuotteen todettavissa olevan kulutuksen keskimääräisen vuotuisen kasvun perusteella, kutistuvatko aaltopahvin raaka-aineen markkinat Euroopan talousalueella (47).

| (175) | Ilmoitusajankohtana saatavilla olleet viimeisimmät luvut koskivat vuosia 2001–2006. Näiden tietojen mukaan todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuaste aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla Euroopan talousalueella oli 21,5 prosenttia volyymin mukaan ja 0,02 prosenttia arvon mukaan mitattuna. Enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin tapauksessa keskimääräinen vuotuinen kasvuaste oli saman ajanjakson aikana 3,25 prosenttia volyymin mukaan ja 1,22 prosenttia arvon mukaan mitattuna. |
| --- | --- |

(175)

Ilmoitusajankohtana saatavilla olleet viimeisimmät luvut koskivat vuosia 2001–2006. Näiden tietojen mukaan todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuaste aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla Euroopan talousalueella oli 21,5 prosenttia volyymin mukaan ja 0,02 prosenttia arvon mukaan mitattuna. Enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin tapauksessa keskimääräinen vuotuinen kasvuaste oli saman ajanjakson aikana 3,25 prosenttia volyymin mukaan ja 1,22 prosenttia arvon mukaan mitattuna.

| (176) | Koska BKT:n keskimääräinen vuotuinen kasvuaste (48) Euroopan talousalueella vuosina 2001–2006 oli 1,97 prosenttia kiinteisiin hintoihin (volyymi) ja 3,98 prosenttia käypiin hintoihin (arvo), sekä aaltopahvin raaka-aineen että enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuaste oli volyymin mukaan korkeampi, mutta arvon mukaan alhaisempi. |
| --- | --- |

(176)

Koska BKT:n keskimääräinen vuotuinen kasvuaste (48) Euroopan talousalueella vuosina 2001–2006 oli 1,97 prosenttia kiinteisiin hintoihin (volyymi) ja 3,98 prosenttia käypiin hintoihin (arvo), sekä aaltopahvin raaka-aineen että enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvuaste oli volyymin mukaan korkeampi, mutta arvon mukaan alhaisempi.

Volyymi ja/tai arvo

| (177) | Komissio ei yhdy Saksan toteamukseen, jonka mukaan keskimääräinen vuotuinen kasvuaste olisi laskettava yksinomaan volyymin eikä arvon perusteella (ks. johdanto-osan 93 ja 94 kappale). Tosin tarkasteltavana olevassa tapauksessa on tarpeen laskea, ylittyykö aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainittu 5 prosentin kynnysarvo, ainoastaan siksi, että arvo lasketaan kasvun perusteella. Arvoon perustuvien laskelmien yleinen hylkääminen olisi kuitenkin vastoin komission tähänastista käytäntöä ja heikentäisi kykyä havaita ylikapasiteetti esimerkiksi silloin, kun kysyntä kasvaa nopeasti, mutta tarjonta vielä sitäkin nopeammin, ja kun keskimääräiset muuttuvat kustannukset ovat suhteellisen alhaiset. Sen vuoksi komissio arvioi, onko investointihankkeella luotu kapasiteetti yli 5 prosenttia merkityksellisten markkinoiden koosta. |
| --- | --- |

(177)

Komissio ei yhdy Saksan toteamukseen, jonka mukaan keskimääräinen vuotuinen kasvuaste olisi laskettava yksinomaan volyymin eikä arvon perusteella (ks. johdanto-osan 93 ja 94 kappale). Tosin tarkasteltavana olevassa tapauksessa on tarpeen laskea, ylittyykö aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainittu 5 prosentin kynnysarvo, ainoastaan siksi, että arvo lasketaan kasvun perusteella. Arvoon perustuvien laskelmien yleinen hylkääminen olisi kuitenkin vastoin komission tähänastista käytäntöä ja heikentäisi kykyä havaita ylikapasiteetti esimerkiksi silloin, kun kysyntä kasvaa nopeasti, mutta tarjonta vielä sitäkin nopeammin, ja kun keskimääräiset muuttuvat kustannukset ovat suhteellisen alhaiset. Sen vuoksi komissio arvioi, onko investointihankkeella luotu kapasiteetti yli 5 prosenttia merkityksellisten markkinoiden koosta.

Kapasiteetin arviointi ja kapasiteetin lisäyksen laskeminen

| (178) | Kapasiteetin lisäys lasketaan aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan määräysten mukaisesti osuutena asianomaisen tuotteen todettavissa olevasta kulutuksesta, mikä lähtökohtaisesti kattaa aaltopahvin raaka-aineen toimitukset kolmansille ja sisäiset toimitukset. |
| --- | --- |

(178)

Kapasiteetin lisäys lasketaan aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan määräysten mukaisesti osuutena asianomaisen tuotteen todettavissa olevasta kulutuksesta, mikä lähtökohtaisesti kattaa aaltopahvin raaka-aineen toimitukset kolmansille ja sisäiset toimitukset.

| (179) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisella kapasiteetin arvioinnilla on tarkoitus estää se, että merkittävä kapasiteetin lisäys (toisin sanoen yli 5 prosentin lisäys), joka ei vastaa kysynnän kasvua (eli kysynnän kasvu on Euroopan talousalueen BKT:n kasvua alhaisempi), vaikuttaa hintavaikutustensa vuoksi haitallisesti kilpailijoihin. Markkinoiden volyymi määrittää sen, mikä katsotaan merkittäväksi kapasiteetin lisäykseksi. Aaltopahvin raaka-aineen tapauksessa markkinoiden volyymi määräytyy viime kädessä tuotantoketjun jälkipään tuotteen markkinoiden volyymin perusteella riippumatta siitä, valmistaako yritys itse tätä tuotetta vai valmistavatko sitä kolmannet. Sen vuoksi luodun kapasiteetin mittaaminen pelkästään aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymin perusteella ei ole asianmukaista. Lisäksi, kuten edellä on esitetty, kokonaismarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välisen vuorovaikutussuhteen vuoksi hintojen lasku vapailla markkinoilla vaikuttaisi integroituneiden tuottajien päätökseen siitä, tuottavatko ne raaka-ainetta sisäisesti vai ostavat sitä, ja johtaisi välittömästi kysynnän kasvuun vapailla markkinoilla. Sen vuoksi komissio tutkii yleensä kapasiteetin lisäystä kokonaismarkkinoilla (49). |
| --- | --- |

(179)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisella kapasiteetin arvioinnilla on tarkoitus estää se, että merkittävä kapasiteetin lisäys (toisin sanoen yli 5 prosentin lisäys), joka ei vastaa kysynnän kasvua (eli kysynnän kasvu on Euroopan talousalueen BKT:n kasvua alhaisempi), vaikuttaa hintavaikutustensa vuoksi haitallisesti kilpailijoihin. Markkinoiden volyymi määrittää sen, mikä katsotaan merkittäväksi kapasiteetin lisäykseksi. Aaltopahvin raaka-aineen tapauksessa markkinoiden volyymi määräytyy viime kädessä tuotantoketjun jälkipään tuotteen markkinoiden volyymin perusteella riippumatta siitä, valmistaako yritys itse tätä tuotetta vai valmistavatko sitä kolmannet. Sen vuoksi luodun kapasiteetin mittaaminen pelkästään aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymin perusteella ei ole asianmukaista. Lisäksi, kuten edellä on esitetty, kokonaismarkkinoiden ja vapaiden markkinoiden välisen vuorovaikutussuhteen vuoksi hintojen lasku vapailla markkinoilla vaikuttaisi integroituneiden tuottajien päätökseen siitä, tuottavatko ne raaka-ainetta sisäisesti vai ostavat sitä, ja johtaisi välittömästi kysynnän kasvuun vapailla markkinoilla. Sen vuoksi komissio tutkii yleensä kapasiteetin lisäystä kokonaismarkkinoilla (49).

| (180) | Saksa ilmoitti, että hankkeella luotava kokonaiskapasiteetti on 6 15  000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta (testlaineria ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia) vuodessa, mikä vastaa arvoltaan [...] miljoonaa euroa. Aaltopahvin raaka-aineen todettavissa oleva kulutus oli Saksan mukaan 23,363 miljoonaa tonnia vuonna 2006 (arvo: 9  409,76 miljoonaa euroa). Enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin todettavissa oleva kulutus Euroopan talousalueella oli sen mukaan samana vuonna 18,281 miljoonaa tonnia (arvo: 6  752,698 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(180)

Saksa ilmoitti, että hankkeella luotava kokonaiskapasiteetti on 6 15  000 tonnia aaltopahvin raaka-ainetta (testlaineria ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia) vuodessa, mikä vastaa arvoltaan [...] miljoonaa euroa. Aaltopahvin raaka-aineen todettavissa oleva kulutus oli Saksan mukaan 23,363 miljoonaa tonnia vuonna 2006 (arvo: 9  409,76 miljoonaa euroa). Enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin todettavissa oleva kulutus Euroopan talousalueella oli sen mukaan samana vuonna 18,281 miljoonaa tonnia (arvo: 6  752,698 miljoonaa euroa).

| (181) | Edellä esitettyjen tietojen perusteella Eisenhüttenstadtissa toteutettavalla Propapier-hankkeella luodaan kapasiteetti, joka vastaa 2,6:ta prosenttia aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoista (arvo: [< 3] prosenttia) tai 3,4:ää prosenttia enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin yhdistetyistä markkinoista (arvo: [< 5] prosenttia). Tästä seuraa, että hankkeella luotu kapasiteetti on alle 5 prosenttia asianomaisen tuotteen todettavissa olevasta kulutuksesta (Euroopan talousalueella). |
| --- | --- |

(181)

Edellä esitettyjen tietojen perusteella Eisenhüttenstadtissa toteutettavalla Propapier-hankkeella luodaan kapasiteetti, joka vastaa 2,6:ta prosenttia aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoista (arvo: [< 3] prosenttia) tai 3,4:ää prosenttia enintään 150 g/m2 painavan testlainerin ja kierrätyskuitupohjaisen aallotuskartongin yhdistetyistä markkinoista (arvo: [< 5] prosenttia). Tästä seuraa, että hankkeella luotu kapasiteetti on alle 5 prosenttia asianomaisen tuotteen todettavissa olevasta kulutuksesta (Euroopan talousalueella).

| (182) | Viiden prosentin kynnysarvo ei ylittyisi aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla myöskään huonoimmassa skenaariossa, jossa käytetään Smurfit Kappan olettamia korkeampia kapasiteetin lisäystä kuvaavia lukuja (6 50  000 tonnia vuodessa tai 7 50  000 tonnia vuodessa) (ks. taulukko 2).

  Taulukko 2


  Kapasiteetin lisäys aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla (ETA)








  Merkitykselliset markkinat
  (ETA) | Aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat | Kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat (testlaineri, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki) |
| --- | --- | --- | --- |
| Volyymi vuonna 2006 (tuhatta tonnia) | 23  363 | 18  281 |
| Arvo vuonna 2006 (tuhatta euroa) | 9 4 09  760 | 6 7 52  698 |
| Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 6 15  000 tonnia vuodessa) | 2,6 % | 3,4 % |
| Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 6 15  000 tonnia vuodessa) | [< 3] % | [< 5] % |
| Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 6 50  000 tonnia vuodessa) | 2,8 % | 3,6 % |
| Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 6 50  000 tonnia vuodessa) | [< 3] % | [< 5] % |
| Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 7 50  000 tonnia vuodessa) | 3,2 % | 4,1 % |
| Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 7 50  000 tonnia vuodessa) | [< 3] % | [< 5] % |

(182)

Viiden prosentin kynnysarvo ei ylittyisi aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla myöskään huonoimmassa skenaariossa, jossa käytetään Smurfit Kappan olettamia korkeampia kapasiteetin lisäystä kuvaavia lukuja (6 50  000 tonnia vuodessa tai 7 50  000 tonnia vuodessa) (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Kapasiteetin lisäys aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinoilla (ETA)

Merkitykselliset markkinat

(ETA)

Aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat

Kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen kokonaismarkkinat (testlaineri, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki)

Volyymi vuonna 2006 (tuhatta tonnia)

23  363

18  281

Arvo vuonna 2006 (tuhatta euroa)

9 4 09  760

6 7 52  698

Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 6 15  000 tonnia vuodessa)

2,6 %

3,4 %

Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 6 15  000 tonnia vuodessa)

[< 3] %

[< 5] %

Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 6 50  000 tonnia vuodessa)

2,8 %

3,6 %

Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 6 50  000 tonnia vuodessa)

[< 3] %

[< 5] %

Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 7 50  000 tonnia vuodessa)

3,2 %

4,1 %

Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 7 50  000 tonnia vuodessa)

[< 3] %

[< 5] %

| (183) | Ottaakseen huomioon huonoimman mahdollisen skenaarion komissio laski kapasiteetin lisäyksen myös osuutena aaltopahvin raaka-aineen myynnistä vapailla markkinoilla. Tässä tapauksessa olisi otettava huomioon vain se osa investoinnilla luodusta kokonaiskapasiteetista, joka on tarkoitettu myytäväksi vapailla markkinoilla. Saksan mukaan tämä määrä oli [< 2 50  000] tonnia vuodessa. Jäljellä jäävä määrä luotavasta kapasiteetista, toisin sanoen [> 3 65  000] tonnia vuodessa (joka Progroupin olisi ilman investointia ostettava kolmansilta ja joka siten käytännössä olisi kysyntää vapailla markkinoilla), jalostettaisiin nyt konsernin sisällä aaltopahviksi ja olisi sen vuoksi vähennettävä vapaiden markkinoiden volyymista. |
| --- | --- |

(183)

Ottaakseen huomioon huonoimman mahdollisen skenaarion komissio laski kapasiteetin lisäyksen myös osuutena aaltopahvin raaka-aineen myynnistä vapailla markkinoilla. Tässä tapauksessa olisi otettava huomioon vain se osa investoinnilla luodusta kokonaiskapasiteetista, joka on tarkoitettu myytäväksi vapailla markkinoilla. Saksan mukaan tämä määrä oli [< 2 50  000] tonnia vuodessa. Jäljellä jäävä määrä luotavasta kapasiteetista, toisin sanoen [> 3 65  000] tonnia vuodessa (joka Progroupin olisi ilman investointia ostettava kolmansilta ja joka siten käytännössä olisi kysyntää vapailla markkinoilla), jalostettaisiin nyt konsernin sisällä aaltopahviksi ja olisi sen vuoksi vähennettävä vapaiden markkinoiden volyymista.

| (184) | Koska aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymi Euroopan talousalueella arvioitiin 8,644 miljoonaksi tonniksi vuonna 2006, (50) hankkeella luotava kapasiteetti osuutena aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymista olisi ainoastaan [< 3] prosenttia volyymin perusteella (51) (ks. taulukko 3). |
| --- | --- |

(184)

Koska aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymi Euroopan talousalueella arvioitiin 8,644 miljoonaksi tonniksi vuonna 2006, (50) hankkeella luotava kapasiteetti osuutena aaltopahvin raaka-aineen vapaiden markkinoiden volyymista olisi ainoastaan [< 3] prosenttia volyymin perusteella (51) (ks. taulukko 3).

| (185) | Alkuperäisen ilmoituksen ajankohtana Saksa ei pystynyt esittämään arviota kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen (kierrätyskuitupohjaisen testlainerin ja aallotuskartongin) vapaista markkinoista. Vastineessaan menettelyn aloittamispäätökseen Saksa totesi, että kyseisten markkinoiden volyymiksi voitaisiin arvioida Pöyryn aikaisempien tietojen perusteella 6,5 miljoonaa tonnia vuonna 2006. Tämä merkitsisi sitä, että kapasiteetin lisäys kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla on volyymin perusteella [< 3] prosenttia (ks. taulukko 3). |
| --- | --- |

(185)

Alkuperäisen ilmoituksen ajankohtana Saksa ei pystynyt esittämään arviota kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen (kierrätyskuitupohjaisen testlainerin ja aallotuskartongin) vapaista markkinoista. Vastineessaan menettelyn aloittamispäätökseen Saksa totesi, että kyseisten markkinoiden volyymiksi voitaisiin arvioida Pöyryn aikaisempien tietojen perusteella 6,5 miljoonaa tonnia vuonna 2006. Tämä merkitsisi sitä, että kapasiteetin lisäys kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla on volyymin perusteella [< 3] prosenttia (ks. taulukko 3).

| (186) | Komissio teki laskelmat myös arvon perusteella. Tässä yhteydessä käytettiin pahimpana mahdollisena skenaariona sitä, että Propapier PM2 -hankkeella luotu lisäkapasiteetti vapailla markkinoilla olisi 2 85  000 tonnia vuodessa (Smurfit Kappan olettama arvo). Yhdessäkään skenaariossa 5 prosentin kynnysarvo ei ylittyisi aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla (ks. taulukko 3).

  Taulukko 3


  Kapasiteetin lisäys aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla (ETA)








  Merkitykselliset markkinat
  (ETA) | Aaltopahvin raaka-aineen vapaat markkinat | Kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen vapaat markkinat (testlaineri, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki) |
| --- | --- | --- | --- |
| Volyymi vuonna 2006 (tuhatta tonnia) | 8  644 | 6  500 |
| Arvo vuonna 2006 (tuhatta euroa) | 3 4 81  611 | 2 4 00  990 |
| Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 1 50  000 tonnia vuodessa) | [< 3] % | [< 3] % |
| Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 1 50  000 tonnia vuodessa) | [< 3] % | [< 3] % |
| Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 2 85  000 tonnia vuodessa) | [< 5] % | [< 5] % |
| Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 2 85  000 tonnia vuodessa) | [< 3] % | [< 5] % |

(186)

Komissio teki laskelmat myös arvon perusteella. Tässä yhteydessä käytettiin pahimpana mahdollisena skenaariona sitä, että Propapier PM2 -hankkeella luotu lisäkapasiteetti vapailla markkinoilla olisi 2 85  000 tonnia vuodessa (Smurfit Kappan olettama arvo). Yhdessäkään skenaariossa 5 prosentin kynnysarvo ei ylittyisi aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla (ks. taulukko 3).

Taulukko 3

Kapasiteetin lisäys aaltopahvin raaka-aineen vapailla markkinoilla (ETA)

Merkitykselliset markkinat

(ETA)

Aaltopahvin raaka-aineen vapaat markkinat

Kierrätyskuitupohjaisen aaltopahvin raaka-aineen vapaat markkinat (testlaineri, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjainen aallotuskartonki)

Volyymi vuonna 2006 (tuhatta tonnia)

8  644

6  500

Arvo vuonna 2006 (tuhatta euroa)

3 4 81  611

2 4 00  990

Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 1 50  000 tonnia vuodessa)

[< 3] %

[< 3] %

Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 1 50  000 tonnia vuodessa)

[< 3] %

[< 3] %

Kapasiteetin lisäys volyymin perusteella (kapasiteetti 2 85  000 tonnia vuodessa)

[< 5] %

[< 5] %

Kapasiteetin lisäys arvon perusteella (kapasiteetti 2 85  000 tonnia vuodessa)

[< 3] %

[< 5] %

| (187) | Komissio kiistää kantelijan esittämän teorian ’siirtymävaikutuksesta’ (ks. johdanto-osan 56 ja 57 kappale), jonka mukaan ’vapautunut kapasiteetti’ eli kapasiteetti, jota Progroup ei enää hanki vapailta markkinoilta, olisi lisättävä aaltopahvin raaka-aineen tuotantomäärään, jonka Progroup myy vapailla markkinoilla, jotta voitaisiin laskea kapasiteetti, joka Propapier-investoinnilla luodaan vapailla markkinoilla. Tällainen skenaario johtaisi (sovellettaessa 5 25  000 tonnin suuruista vuotuista kapasiteetin lisäystä) yli 5 prosentin suuruiseen kapasiteetin lisäykseen. Kuten Saksakin totesi, tällainen lähestymistapa johtaisi kuitenkin päätelmään, että kapasiteetin lisäys on sama vapailla markkinoilla ja kokonaismarkkinoilla. Lisäys olisi sama siinäkin tapauksessa, että Propapier ei tarjoaisi ollenkaan aaltopahvin raaka-ainetta vapailla markkinoilla vaan käyttäisi koko uuden tuotantonsa sisäisesti. Tällöin aaltopahvin raaka-aineen markkinoita ei tarvitsisi ollenkaan ottaa huomioon aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisessa arvioinnissa, sillä markkinoilla ei myytäisi aaltopahvin raaka-ainetta vaan ainoastaan tuotantoketjun jälkipään tuotetta (aaltopahvia). |
| --- | --- |

(187)

Komissio kiistää kantelijan esittämän teorian ’siirtymävaikutuksesta’ (ks. johdanto-osan 56 ja 57 kappale), jonka mukaan ’vapautunut kapasiteetti’ eli kapasiteetti, jota Progroup ei enää hanki vapailta markkinoilta, olisi lisättävä aaltopahvin raaka-aineen tuotantomäärään, jonka Progroup myy vapailla markkinoilla, jotta voitaisiin laskea kapasiteetti, joka Propapier-investoinnilla luodaan vapailla markkinoilla. Tällainen skenaario johtaisi (sovellettaessa 5 25  000 tonnin suuruista vuotuista kapasiteetin lisäystä) yli 5 prosentin suuruiseen kapasiteetin lisäykseen. Kuten Saksakin totesi, tällainen lähestymistapa johtaisi kuitenkin päätelmään, että kapasiteetin lisäys on sama vapailla markkinoilla ja kokonaismarkkinoilla. Lisäys olisi sama siinäkin tapauksessa, että Propapier ei tarjoaisi ollenkaan aaltopahvin raaka-ainetta vapailla markkinoilla vaan käyttäisi koko uuden tuotantonsa sisäisesti. Tällöin aaltopahvin raaka-aineen markkinoita ei tarvitsisi ollenkaan ottaa huomioon aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaisessa arvioinnissa, sillä markkinoilla ei myytäisi aaltopahvin raaka-ainetta vaan ainoastaan tuotantoketjun jälkipään tuotetta (aaltopahvia).

| (188) | Lisäksi Smurfit Kappan toimittama excel-taulukko on kesäkuulta 2008, mutta komissio saa käyttää ainoastaan raportteja ja muita tietoja, jotka olisivat voineet olla sen käytettävissä ennen kumotun päätöksen antamispäivää eli 2 päivää huhtikuuta 2008. Vaikka asiakirjaan sisältyy joitakin tietoja vuonna 2007 tehdystä tutkimuksesta (Henry Poole Consulting, ks. alaviite 15), laskelmat perustuvat oletuksiin ja muihin tietoihin, jotka eivät näytä olevan suoraan tästä tutkimuksesta. |
| --- | --- |

(188)

Lisäksi Smurfit Kappan toimittama excel-taulukko on kesäkuulta 2008, mutta komissio saa käyttää ainoastaan raportteja ja muita tietoja, jotka olisivat voineet olla sen käytettävissä ennen kumotun päätöksen antamispäivää eli 2 päivää huhtikuuta 2008. Vaikka asiakirjaan sisältyy joitakin tietoja vuonna 2007 tehdystä tutkimuksesta (Henry Poole Consulting, ks. alaviite 15), laskelmat perustuvat oletuksiin ja muihin tietoihin, jotka eivät näytä olevan suoraan tästä tutkimuksesta.

| (189) | Hankkeella ei luoda tuotantoketjun jälkipään tuotteen (aaltopahvi) tuotantokapasiteettia, vaan se kohdistuu pelkästään aaltopahvin raaka-aineen tuotantoon (aaltopahvin tuotantokapasiteetin lisäys 0 prosenttia). Tämän vuoksi aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukainen 5 prosentin kynnysarvo ei ylity aaltopahvin tapauksessa. |
| --- | --- |

(189)

Hankkeella ei luoda tuotantoketjun jälkipään tuotteen (aaltopahvi) tuotantokapasiteettia, vaan se kohdistuu pelkästään aaltopahvin raaka-aineen tuotantoon (aaltopahvin tuotantokapasiteetin lisäys 0 prosenttia). Tämän vuoksi aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukainen 5 prosentin kynnysarvo ei ylity aaltopahvin tapauksessa.

| (190) | Yleisenä päätelmänä komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Propapier PM2 -hankkeella luotu kapasiteetti on alle 5 prosenttia kyseessä olevista merkityksellisistä markkinoista eikä tarkasteltavana oleva tuki luo tilannetta, jossa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa vahvistettu kynnysarvo ylittyisi asianomaisten tuotteiden osalta. |
| --- | --- |

(190)

Yleisenä päätelmänä komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että Propapier PM2 -hankkeella luotu kapasiteetti on alle 5 prosenttia kyseessä olevista merkityksellisistä markkinoista eikä tarkasteltavana oleva tuki luo tilannetta, jossa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa vahvistettu kynnysarvo ylittyisi asianomaisten tuotteiden osalta.

Rakenteellinen ylikapasiteetti

| (191) | Kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, Smurfit Kappa katsoo, että aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla oli vuosina 2001–2006 rakenteellista ylikapasiteettia ja että valtiontuki uusille investoinneille tällä alalla on huonontanut tilannetta entisestään. Komissio arvioi tätä väitettä, vaikka aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisen arvioinnin tulosten perusteella kapasiteetin lisäystä rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla ei aiheudu. |
| --- | --- |

(191)

Kuten johdanto-osan 60 kappaleessa todetaan, Smurfit Kappa katsoo, että aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla oli vuosina 2001–2006 rakenteellista ylikapasiteettia ja että valtiontuki uusille investoinneille tällä alalla on huonontanut tilannetta entisestään. Komissio arvioi tätä väitettä, vaikka aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisen arvioinnin tulosten perusteella kapasiteetin lisäystä rakenteellisesta ylikapasiteetista kärsivillä markkinoilla ei aiheudu.

| (192) | Smurfit Kappa perusti väitteensä London Economicsin tutkimukseen vuodelta 2007. Tutkimuksen mukaan kapasiteetin käyttöaste oli alle 90 prosenttia vuosina 2003–2005 ja olisi myös pysynyt alle 90 prosentissa vuosina 2006–2007, ellei alalla olisi suljettu kapasiteettia. Saksa puolestaan väittää, että kapasiteetin sulkeminen koski pääasiassa vanhoja ja tehottomia koneita (52). ECA-raportissa todetaan, että sulkemiset johtuivat pääasiassa luonnollisista kysynnän ja teknisen standardin muutoksista sekä pyrkimyksistä saavuttaa mittakaavaetuja ja että koneiden uusimistarve johtui 1) tuotantoteknologian muuttumisesta, 2) alan standardoimisprosessien kehittymisestä ja 3) suurempien koneiden tuomien mittakaavaetujen mahdollistamista kustannussäästöistä. Sen vuoksi Saksa kiisti Smurfit Kappan väitteen, jonka mukaan sulkemiset olivat alan tietoinen päätös kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon palauttamiseksi markkinoilla. |
| --- | --- |

(192)

Smurfit Kappa perusti väitteensä London Economicsin tutkimukseen vuodelta 2007. Tutkimuksen mukaan kapasiteetin käyttöaste oli alle 90 prosenttia vuosina 2003–2005 ja olisi myös pysynyt alle 90 prosentissa vuosina 2006–2007, ellei alalla olisi suljettu kapasiteettia. Saksa puolestaan väittää, että kapasiteetin sulkeminen koski pääasiassa vanhoja ja tehottomia koneita (52). ECA-raportissa todetaan, että sulkemiset johtuivat pääasiassa luonnollisista kysynnän ja teknisen standardin muutoksista sekä pyrkimyksistä saavuttaa mittakaavaetuja ja että koneiden uusimistarve johtui 1) tuotantoteknologian muuttumisesta, 2) alan standardoimisprosessien kehittymisestä ja 3) suurempien koneiden tuomien mittakaavaetujen mahdollistamista kustannussäästöistä. Sen vuoksi Saksa kiisti Smurfit Kappan väitteen, jonka mukaan sulkemiset olivat alan tietoinen päätös kysynnän ja tarjonnan välisen tasapainon palauttamiseksi markkinoilla.

| (193) | Komissio panee merkille, että riippumattomasta tutkimuksesta vuodelta 2007 (Deutsche Bankin tutkimus) todella ilmeni, että Smurfit Kappan aaltopahvin raaka-ainetta tuottavien tehtaiden sulkemisen tavoitteena oli parantaa sen omaisuuserien laatua. Tämä tutkimus osoittaa myös, että uutta kapasiteettia tarvitaan kysynnän kattamiseksi vuosina 2009–2012 (ja viitataan Mondin, Progroupin ja SAICAn uusiin investointeihin) ja että käyttöasteet pysyisivät terveellä tasolla huolimatta kapasiteetin lisäyksistä vuonna 2009 (53). |
| --- | --- |

(193)

Komissio panee merkille, että riippumattomasta tutkimuksesta vuodelta 2007 (Deutsche Bankin tutkimus) todella ilmeni, että Smurfit Kappan aaltopahvin raaka-ainetta tuottavien tehtaiden sulkemisen tavoitteena oli parantaa sen omaisuuserien laatua. Tämä tutkimus osoittaa myös, että uutta kapasiteettia tarvitaan kysynnän kattamiseksi vuosina 2009–2012 (ja viitataan Mondin, Progroupin ja SAICAn uusiin investointeihin) ja että käyttöasteet pysyisivät terveellä tasolla huolimatta kapasiteetin lisäyksistä vuonna 2009 (53).

| (194) | Sen vuoksi komissio katsoo, ettei ole vakuuttavaa näyttöä siitä, että Propapierille myönnetty tuki vahvistaisi aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla vallitsevaa rakenteellista ylikapasiteettia. Smurfit Kappan esittämät ylikapasiteettia kuvaavat luvut koskevat pääasiassa ajanjaksoa ennen investointia, kun taas kumotun päätöksen ajankohtana käytettävissä olleet ennusteet, joihin sisältyy myös riippumaton tutkimus (Deutsche Bank), osoittavat kysynnän kasvavan vuodesta 2007. Joka tapauksessa komissio on ottanut huomioon suhteellisen (arvon mukaan lasketun) kysynnän laskun vuosina 2001–2006 laskemalla merkityksellisillä markkinoilla luodun uuden kapasiteetin osuuden aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(194)

Sen vuoksi komissio katsoo, ettei ole vakuuttavaa näyttöä siitä, että Propapierille myönnetty tuki vahvistaisi aaltopahvin raaka-aineen markkinoilla vallitsevaa rakenteellista ylikapasiteettia. Smurfit Kappan esittämät ylikapasiteettia kuvaavat luvut koskevat pääasiassa ajanjaksoa ennen investointia, kun taas kumotun päätöksen ajankohtana käytettävissä olleet ennusteet, joihin sisältyy myös riippumaton tutkimus (Deutsche Bank), osoittavat kysynnän kasvavan vuodesta 2007. Joka tapauksessa komissio on ottanut huomioon suhteellisen (arvon mukaan lasketun) kysynnän laskun vuosina 2001–2006 laskemalla merkityksellisillä markkinoilla luodun uuden kapasiteetin osuuden aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukaisesti.

6.5.3   PÄÄTELMÄ SIITÄ, ONKO TARPEEN SUORITTAA PERUSTEELLINEN ARVIOINTI SUURIA INVESTOINTIHANKKEITA KOSKEVIEN ARVIOINTIKRITEERIEN NOJALLA

| (195) | Aluetukisuuntaviivojen mukaan niissä tapauksissa, joissa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaiset kynnysarvot ylittyvät, komissio hyväksyy alueellisen investointituen ainoastaan todettuaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen tehdyn yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella, että tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaiset kynnysarvot eivät ylity, joten perusteellinen arviointi soveltamalla komission tiedonantoa perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi (54) ei ole tarpeen. Komission on kuitenkin osoitettava, että tuen vaikutus alueelliseen investointitoimintaan on suurempi kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun. |
| --- | --- |

(195)

Aluetukisuuntaviivojen mukaan niissä tapauksissa, joissa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdan mukaiset kynnysarvot ylittyvät, komissio hyväksyy alueellisen investointituen ainoastaan todettuaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen tehdyn yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella, että tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat. Komissio toteaa, että tarkasteltavana olevassa asiassa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan mukaiset kynnysarvot eivät ylity, joten perusteellinen arviointi soveltamalla komission tiedonantoa perusteista alueellisen tuen suurien investointihankkeiden perusteelliseksi arvioimiseksi (54) ei ole tarpeen. Komission on kuitenkin osoitettava, että tuen vaikutus alueelliseen investointitoimintaan on suurempi kuin mahdolliset kielteiset vaikutukset kauppaan ja kilpailuun.

6.5.4   TUEN MYÖNTEISTEN JA KIELTEISTEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI

| (196) | Komissio toteaa, että aluetukisuuntaviivojen kannustavaa vaikutusta koskevat vaatimukset täyttyvät. Lisäksi komissio toteaa unionin tuomioistuimen vahvistaneen, että komissio voi kannustavan vaikutuksen arvioinnissa viitata aikajärjestykseen liittyvään seikkaan (55). Sen vuoksi komissio katsoo, että tuella oli kannustava vaikutus investointiin ja että sillä oli myönteinen vaikutus kyseisen tukialueen kehitykseen. |
| --- | --- |

(196)

Komissio toteaa, että aluetukisuuntaviivojen kannustavaa vaikutusta koskevat vaatimukset täyttyvät. Lisäksi komissio toteaa unionin tuomioistuimen vahvistaneen, että komissio voi kannustavan vaikutuksen arvioinnissa viitata aikajärjestykseen liittyvään seikkaan (55). Sen vuoksi komissio katsoo, että tuella oli kannustava vaikutus investointiin ja että sillä oli myönteinen vaikutus kyseisen tukialueen kehitykseen.

| (197) | Aluetukisuuntaviivojen mukaan alueellinen tuki voi olla tehokasta ainoastaan silloin, kun sitä käytetään säästeliäästi ja oikeassa suhteessa ongelmiin ja sen myöntäminen keskittyy kaikkein epäedullisimmassa asemassa oleviin alueisiin Euroopan unionissa. Sallittujen tuen enimmäismäärien olisi etenkin vastattava kyseessä olevan alueen kehitykseen vaikuttavien ongelmien suhteellista vakavuutta. Lisäksi niiden etujen, joita tuella saavutetaan epäsuotuisan alueen kehittymisen muodossa, on oltava suurempia kuin tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen. |
| --- | --- |

(197)

Aluetukisuuntaviivojen mukaan alueellinen tuki voi olla tehokasta ainoastaan silloin, kun sitä käytetään säästeliäästi ja oikeassa suhteessa ongelmiin ja sen myöntäminen keskittyy kaikkein epäedullisimmassa asemassa oleviin alueisiin Euroopan unionissa. Sallittujen tuen enimmäismäärien olisi etenkin vastattava kyseessä olevan alueen kehitykseen vaikuttavien ongelmien suhteellista vakavuutta. Lisäksi niiden etujen, joita tuella saavutetaan epäsuotuisan alueen kehittymisen muodossa, on oltava suurempia kuin tuesta aiheutuva kilpailun vääristyminen.

| (198) | SEUT-sopimuksen nojalla komissio voi hyväksyä kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvia vaikutuksia edistääkseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukeen oikeutettujen alueiden kehitystä. Tuetun investoinnin myönteisille vaikutuksille annetaan enemmän painoarvoa, kun on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista erityisen epäsuotuisista alueista, verrattuna SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluviin alueisiin. |
| --- | --- |

(198)

SEUT-sopimuksen nojalla komissio voi hyväksyä kilpailun vääristymisen ja kauppaan kohdistuvia vaikutuksia edistääkseen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla tukeen oikeutettujen alueiden kehitystä. Tuetun investoinnin myönteisille vaikutuksille annetaan enemmän painoarvoa, kun on kyse SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista erityisen epäsuotuisista alueista, verrattuna SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluviin alueisiin.

| (199) | Hankkeeseen sovellettuun 12,30 prosentin enimmäistuki-intensiteettiin (bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna) sovellettiin aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaista aluetuen vakioenimmäismäärän mukautusta. Tuki-intensiteetti ei ylitä voimassa olevaa alueellista enimmäismäärää. Sen vuoksi sen voidaan katsoa olevan oikeassa suhteessa korjattaviin haittoihin Brandenburgin alueella, joka oli kyseisenä ajankohtana oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(199)

Hankkeeseen sovellettuun 12,30 prosentin enimmäistuki-intensiteettiin (bruttoavustusekvivalenttina ilmaistuna) sovellettiin aluetukisuuntaviivojen 67 kohdan mukaista aluetuen vakioenimmäismäärän mukautusta. Tuki-intensiteetti ei ylitä voimassa olevaa alueellista enimmäismäärää. Sen vuoksi sen voidaan katsoa olevan oikeassa suhteessa korjattaviin haittoihin Brandenburgin alueella, joka oli kyseisenä ajankohtana oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

| (200) | Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on ollut kannustimena investoinnin toteuttamiselle asianomaisella alueella ja on oikeasuhteinen, on tasapainotettava tuen myönteiset ja kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(200)

Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on ollut kannustimena investoinnin toteuttamiselle asianomaisella alueella ja on oikeasuhteinen, on tasapainotettava tuen myönteiset ja kielteiset vaikutukset.

| (201) | Tuettu investointi luo suoraan 150 ja välillisesti 450 uutta työpaikkaa ja laajentaa teollisuuspohjaa kyseisellä alueella. Näin ollen se edistää alueellista kehitystä alueella, joka on oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Komissio toteaa, että tukimäärä luotua työpaikkaa kohden (noin 3 00  000 euroa jokaista suoraan luotua työpaikkaa kohden, mutta ainoastaan 75  000 euroa suoraan tai välillisesti luotua työpaikkaa kohden) ei ole liian suuri verrattuna vastaavanlaisia pääomaintensiivisiä investointeja varten paperiteollisuuden alalla myönnettyihin aluetukiin, joihin sovellettiin samaa 30 prosentin suuruista aluetuen vakioenimmäismäärää (56). |
| --- | --- |

(201)

Tuettu investointi luo suoraan 150 ja välillisesti 450 uutta työpaikkaa ja laajentaa teollisuuspohjaa kyseisellä alueella. Näin ollen se edistää alueellista kehitystä alueella, joka on oikeutettu aluetukeen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Komissio toteaa, että tukimäärä luotua työpaikkaa kohden (noin 3 00  000 euroa jokaista suoraan luotua työpaikkaa kohden, mutta ainoastaan 75  000 euroa suoraan tai välillisesti luotua työpaikkaa kohden) ei ole liian suuri verrattuna vastaavanlaisia pääomaintensiivisiä investointeja varten paperiteollisuuden alalla myönnettyihin aluetukiin, joihin sovellettiin samaa 30 prosentin suuruista aluetuen vakioenimmäismäärää (56).

| (202) | Tuensaaja ei saa tuen avulla määräävää markkina-asemaa, eikä tuki vahvista tällaista markkina-asemaa. Sitä paitsi investoinnilla luodulla kapasiteetilla on rajalliset vaikutukset merkityksellisiin tuotemarkkinoihin. Investointipäätöksen ja tuen myöntämisen ajankohtana markkinoilla ei voitu todeta eikä odottaa olevan rakenteellista ylikapasiteettia ajankohtana, jolloin investointi saadaan päätökseen. |
| --- | --- |

(202)

Tuensaaja ei saa tuen avulla määräävää markkina-asemaa, eikä tuki vahvista tällaista markkina-asemaa. Sitä paitsi investoinnilla luodulla kapasiteetilla on rajalliset vaikutukset merkityksellisiin tuotemarkkinoihin. Investointipäätöksen ja tuen myöntämisen ajankohtana markkinoilla ei voitu todeta eikä odottaa olevan rakenteellista ylikapasiteettia ajankohtana, jolloin investointi saadaan päätökseen.

| (203) | Koska tuki noudattaa suurten investointihankkeiden alennettua enimmäistuki-intensiteettiä aluetukisuuntaviivojen ja vuosille 2007–2013 hyväksytyn Saksan tukialuekartan mukaisesti, komissio katsoo, että tuki ei vaikuta kauppaan kohtuuttomasti sisämarkkinoiden toimintaan soveltumattomalla tavalla. Komissio toteaa erityisesti, että muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä esitetyistä huomautuksista ei ilmennyt, että investointihanke olisi ilman tukea toteutettu toisella Euroopan unionin alueella, jolla sovelletaan korkeampaa tai samaa tuen enimmäisintensiteettiä. Ei myöskään ole merkkejä siitä, että Propapier olisi tuen johdosta siirtänyt toimintojaan toisille alueille tai vähentänyt työpaikkoja muilla alueilla, jotka ovat vastaavassa tai huonommassa sosioekonomisessa tilanteessa kuin tuettu alue, jolla Propapier toteutti investoinnin. |
| --- | --- |

(203)

Koska tuki noudattaa suurten investointihankkeiden alennettua enimmäistuki-intensiteettiä aluetukisuuntaviivojen ja vuosille 2007–2013 hyväksytyn Saksan tukialuekartan mukaisesti, komissio katsoo, että tuki ei vaikuta kauppaan kohtuuttomasti sisämarkkinoiden toimintaan soveltumattomalla tavalla. Komissio toteaa erityisesti, että muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä esitetyistä huomautuksista ei ilmennyt, että investointihanke olisi ilman tukea toteutettu toisella Euroopan unionin alueella, jolla sovelletaan korkeampaa tai samaa tuen enimmäisintensiteettiä. Ei myöskään ole merkkejä siitä, että Propapier olisi tuen johdosta siirtänyt toimintojaan toisille alueille tai vähentänyt työpaikkoja muilla alueilla, jotka ovat vastaavassa tai huonommassa sosioekonomisessa tilanteessa kuin tuettu alue, jolla Propapier toteutti investoinnin.

| (204) | Komissio toteaa lopuksi, että Saksa on osoittanut, että Propapier PM2 -hanke edistää yleisen edun mukaisen koheesiotavoitteen saavuttamista ja että se toteutettiin johdonmukaisen aluekehitysstrategian puitteissa. Tuettu investointi edistää merkittävällä tavalla sosioekonomisen tilanteen parantumista ja kyseisen alueen kehitystä, erityisesti ottaen huomioon sen vaikutukset työllisyyteen, tulonmuodostukseen ja teollisuuspohjan laajentamiseen. Hankkeen luonteen ja koon perusteella komissio katsoo, että tuki ei johda kohtuuttomiin kilpailun vääristymisiin ja kauppaan kohdistuviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(204)

Komissio toteaa lopuksi, että Saksa on osoittanut, että Propapier PM2 -hanke edistää yleisen edun mukaisen koheesiotavoitteen saavuttamista ja että se toteutettiin johdonmukaisen aluekehitysstrategian puitteissa. Tuettu investointi edistää merkittävällä tavalla sosioekonomisen tilanteen parantumista ja kyseisen alueen kehitystä, erityisesti ottaen huomioon sen vaikutukset työllisyyteen, tulonmuodostukseen ja teollisuuspohjan laajentamiseen. Hankkeen luonteen ja koon perusteella komissio katsoo, että tuki ei johda kohtuuttomiin kilpailun vääristymisiin ja kauppaan kohdistuviin vaikutuksiin.

| (205) | Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että tukitoimenpiteen tuomat hyödyt ovat suurempia kuin kilpailun vääristyminen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset. |
| --- | --- |

(205)

Edellä esitetyn perusteella komissio päättelee, että tukitoimenpiteen tuomat hyödyt ovat suurempia kuin kilpailun vääristyminen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset.

7.   PÄÄTELMÄ

Komissio toteaa, että Saksa on myöntänyt tuen Propapier PM2 GmbH:lle sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohtaa. Komissio päättelee kuitenkin, että tuki täyttää aluetukisuuntaviivojen vakiokriteerit, se ei johda tilanteeseen, jossa aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetut kynnysarvot ylittyisivät asianomaisten tuotteiden osalta, sillä on kannustava vaikutus ja se on oikeassa suhteessa sillä poistettaviin alueellisiin haittoihin. Lisäksi komissio päättelee, että tuen tuomat hyödyt ovat suurempia kuin kilpailun vääristyminen ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvat vaikutukset. Sen vuoksi komissio päättelee, että tuki soveltuu sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Valtiontuki, jonka Saksa on myöntänyt Propapier PM2 GmbH:lle ja jonka määrä on 4 3 4 15  903 euroa (diskontattu määrä), soveltuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla sisämarkkinoille.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.

Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 2014.

Komission puolesta

Joaquín ALMUNIA

Komission varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

1

(2)  Näihin sisältyvät muodolliset kantelut seuraavilta järjestöiltä: Ruotsin ja Suomen metsäteollisuusjärjestöt, 20.12.2007 (kirjattu numerolla CP 365/07), Koninklijke Vereniging van Nederlandse Papier- en Kartonfabrieken, 3.1.2008 (kirjattu numerolla CP 3/08) ja Procelpac – Groupement français des fabricants de papiers et cartons d’emballage à base de cellulose, 22.2.2008 (kirjattu numerolla CP 47/08).

2

(3)  EUVL C 131, 29.5.2008, s. 6.

3

(4)  EUVL C 7, 12.1.2011, s. 10.

4

(5)  Ks. asia C 28/05, valtiontuki Glunz AG:lle, komission päätös 23.3.2011 (EUVL L 228, 3.9.2011, s. 22), ja asia SA.28855 (N 373/09) (ex C 10/09, ex N 528/08), rakenneuudistustuki ING:lle, komission päätös 11.5.2012 (EUVL C 260, 29.8.2012, s. 1).

5

(6)  EUVL C 230, 8.8.2013, s. 39.

6

(7)  Valtiontuki N 459/06 (EUVL C 295, 5.12.2006, s. 6).

7

(8)  Kuuluu salassapitovelvollisuuden piiriin.

8

(9)  Tässä päätöksessä tukikelpoiset kustannukset ja tukimäärät diskontataan alkuperäisen ilmoituksen vuoteen soveltamalla ilmoitusajankohtana voimassa ollutta viitekorkoa, joka tässä tapauksessa oli 5,42 prosenttia (ks. aluetukisuuntaviivojen 41 kohta).

9

(10)  Julkaistu EUVL:ssä C 41, 24.2.2007, s. 9. Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla täytäntöönpantu ohjelma (alueellisia investointitukia koskeva ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29).

10

(11)  Julkaistu EUVL:ssä C 102, 5.5.2007, s. 11. Tukiohjelma pannaan täytäntöön alueellisia investointitukia koskevan ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla (ks. alaviite 9).

11

(12)  Ostovoimastandardin perusteella mitattuna.

12

(13)  Kumotun päätöksen antamisen jälkeen Saksa ilmoitti, että alueelle on syntynyt hankkeen ansiosta yhteensä 675 työpaikkaa (joista 36 voimalaitoksessa). Propapier itse työllistää 123 tuotantotyöntekijää ja 23 toimihenkilöä. Lisäksi Propapier on luonut 11 oppisopimuskoulutuspaikkaa.

13

(14)  Ks. asiassa T-304/08 annetun tuomion 88 kohta.

14

(15)  Economic analysis of State aid given to Progroup AG, London Economics, 9.11.2007.

15

(16)  Henry Poole Consulting: Strategic Planning Aid for Corrugated Europe (03/07).

16

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1), asetus sellaisena kuin se on muutettuna).

17

(18)  Economic analysis of investment aid to Progroup, Report for Federal Republic of Germany, 11.7.2013.

18

(19)  Propapier PM2 Investitionszulage, Diskussionsunterlage, Roland Berger Strategy Consultants, 15.7.2013.

19

(20)  Deutsche Bank AG Global Markets Research Division, Smurfit Kappa analysis report, 24. huhtikuuta 2007.

20

(21)  ECA-raportti, s. 19.

21

(22)  Komissio teki samoin valtiontukiasioissa N 203/08 LIP – Saksa – Tuki Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG:lle, ja SA.32063 (2011/NN) Puola – LIP – Mondi Świecie.

22

(23)  Deutsche Bankin tutkimus, s. 21.

23

(24)  ECA-raportti, s. 9.

24

(25)  Deutsche Bankin tutkimus, s. 12.

25

(26)  ECA-raportti, s. 10.

26

(27)  Compound Annual Growth Rate (keskimääräinen vuotuinen kasvuaste).

27

(28)  Palkkaero, joka johtuu koulutuskustannuksista ja muista menoista, esim. vuokra- ja matkakulut, jotka perustuvat vertailuun olemassa oleviin Prowellin toimipaikkoihin [...]ssa.

28

(29)  SPD-Landesverband Brandenburg und CDU-Landesverband Brandenburg, Vereinbarung zur Zusammenarbeit in einer Regierungskoalition für die 4. Wahlperiode des Brandenburger Landtages 2004 bis 2009, Potsdam, Oktober 2004.

29

(30)  Pöyry, Branchenstrategie Papier Brandenburg (Zusammenfassung) im Auftrag des Ministeriums für Wirtschaft des Landes Brandenburg vom November 2007.

30

(31)  Esim. seminaarit ja harjoittelujaksot Saksassa ja ulkomailla, hydrauliikkaa ja pneumatiikkaa koskeva ammattikoulutus, erityiskurssit Propapier PM2 -paperikoneen käyttäjille.

31

(32)  Tukiasiat N 203/08 LIP – Saksa – Tuki Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG:lle, N 865/06 LIP – Saksa – Tuki Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH:lle ja SA.32063 (2011/NN) Puola – LIP – Mondi Świecie.

32

(33)  Alueellista investointitukea koskeva ryhmäpoikkeusasetus, ks. alaviite 9.

33

(34)  Ks. valtiontukiasiat C 28/05 Glunz AG; C 54/1996 Alitalia (komission päätös 2001/723/EY (EYVL L 271, 12.10.2001, s. 28), SA.23839 (C 44/2007) FagorBrandt (komission päätös 2013/283/EU (EUVL L 166, 18.6.2013, s. 1) ja SA.28855(2012/C) ING – Rakenneuudistustuki.

34

(35)  Asia 34/86, neuvosto v. parlamentti, tuomio 3.7.1986, Kok., s. 2155, 47 kohta; asia C-415/96, Espanja v. komissio, tuomio 12.11.1998, Kok., s. I-6993, 31 kohta; asia C-458/98 P, Industrie des poudres sphériques v. neuvosto, tuomio 3.10.2000, Kok., s. I-8147, 82 kohta.

35

(36)  Asia C-415/96, Espanja v. komissio, tuomio 12.11.1998, Kok., s. I-6993, 34 kohta.

36

(37)  Vrt. komission 21 päivänä syyskuuta 2005 tekemä päätös 2006/262/EY valtiontuesta N:o C 5/04 (ex N 609/03), jonka Saksa aikoo myöntää Kronoply-yritykselle (EUVL L 94, 1.4.2006, s. 50).

37

(38)  Ks. alaviite 4.

38

(39)  Ks. johdanto-osan 3 kappale.

39

(40)  Esim. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit / Kappa (10. marraskuuta 2005); COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän (10. toukokuuta 2001); COMP/M.2243 – Stora Enso / AssiDomän / JV (22. joulukuuta 2000); COMP/M.2020 – Metsä-Serla/MODO (4. elokuuta 2000).

40

(41)  Tukiasiat N 203/08 LIP – Saksa – Tuki Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG:lle, N 865/06 LIP – Saksa – Tuki Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH:lle ja SA.32063 (2011/NN) Puola – LIP – Mondi Świecie.

41

(42)  Ks. alaviite 38.

42

(43)  Esim. COMP/M.3935 – Jefferson Smurfit / Kappa; COMP/M.2391 – CVC/Cinven/AssiDomän.

43

(44)  Tässä yhteydessä on syytä huomauttaa, että Progroup myy vapailla markkinoilla ainoastaan kierrätyskuitupohjaista aaltopahvin raaka-ainetta eli testlaineria, jonka paino on enintään 150 g/m2, ja kierrätyskuitupohjaista aallotuskartonkia.

44

2

(45)  Koska integroituneet tuottajat harjoittavat toimintaa vapailla markkinoilla riittämättömän kapasiteetin lisäksi myös logistisista syistä, tämän menetelmän käyttäminen johtaa aaltopahvin eri raaka-aineiden tosiasiallisesta kysynnästä riippuen vapaiden markkinoiden volyymin aliarvioimiseen ja muodostaa siten huonoimman skenaarion.

45

(46)  FEFCO on eurooppalaisia aaltopahvintuottajia edustava järjestö.

46

(47)  Aluetukisuuntaviivojen alaviitteessä 62 olevan määritelmän mukaan ’kyseisen tuotteen todettavissa oleva kulutus on tuotanto, johon lisätään tuonti ja josta vähennetään vienti’. Todettavissa olevaa kulutusta koskevat tiedot ilmoitusta varten kokosi Pöyry.

47

(48)  Perustuu EU-27:ää koskeviin tietoihin.

48

(49)  Komissio teki samojen perustelujen perusteella saman päätelmän seuraavissa valtiontukiasioissa, jotka koskevat muita paperiteollisuusalan investointeja saman ajanjakson aikana: asia N 203/08 LIP – Saksa – Tuki Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG:lle, ja asia SA.32063 (2011/NN) Puola – LIP – Mondi Świecie.

49

(50)  Johdanto-osan 167 kappaleessa esitetyn huonointa mahdollista skenaariota koskevan lähestymistavan perusteella.

50

(51)  Tämä arvo laskettiin seuraavasti: [< 2 50  000] tonnia vuodessa / (8 6 00  000 tonnia vuodessa – [> 3 65  000] tonnia vuodessa).

51

(52)  ECA-raportissa todetaan, että Euroopassa vuosina 2000–2007 suljetut paperikoneet olivat keskimäärin 51 vuotta vanhoja (s. 55 ja lisäys 2).

52

(53)  ’Alan käyttöasteet ovat tärkeä mitta sille, miten terveet markkinaolosuhteet ovat, ja antavat osviittaa tuotehintojen kehityssuunnasta. Viime vuosina käyttöaste on ollut Euroopassa 92 prosenttia, ja on odotettavissa, että se nousee seuraavien kahden vuoden aikana (...). Terve kysynnän kasvu yhdistettynä uuden tarjonnan rajallisuuteen kiristää markkinoita entisestään.’ (Deutsche Bankin tutkimus, s. 19).

53

(54)  EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.

54

(55)  Asia T-162/06, Kronoply v. komissio, tuomio 14.1.2009, Kok., s. II-1, 80 kohta).

55

(56)  Vrt. asiat N 203/08 LIP – Saksa – Tuki Papierfabrik Hamburger Spremberg GmbH & Co KG:lle (tuki noin 1 83  000 euroa luotua suoraa työpaikkaa kohden; 200 suoraa työpaikkaa; välillisten työpaikkojen määrää ei ilmoitettu) ja N 865/06 LIP – Saksa – Tuki Projektgesellschaft Papierfabrik Adolf Jass Schwarza GmbH:lle (tuki noin 3 67  000 euroa luotua suoraa työpaikkaa kohden; 100 suoraa ja 100 välillistä työpaikkaa).

56

---

| 8.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/83 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/83

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1073,

annettu 9 päivänä tammikuuta 2015,

valtiontuesta SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN) SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN), jonka Kypros on myöntänyt Cyprus Airways (Public) Ltd:lle

(tiedoksiannettu numerolla C(2014) 9362)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   ENSIMMÄINEN MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY (SA. 35888)

| (1) | Komission yksiköt saivat helmikuussa 2012 lehdistön kautta tiedon siitä, että Kyproksen hallitus harkitsi tukitoimenpiteen toteuttamista Cyprus Airways (Public) Ltd:n, jäljempänä ”Cyprus Airways” tai ”yritys”, hyväksi. Selvittääkseen, liittyikö tukitoimenpiteeseen mahdollisesti valtiontukiongelmia, komissio käynnisti omasta aloitteestaan asian tutkinnan. |
| --- | --- |

(1)

Komission yksiköt saivat helmikuussa 2012 lehdistön kautta tiedon siitä, että Kyproksen hallitus harkitsi tukitoimenpiteen toteuttamista Cyprus Airways (Public) Ltd:n, jäljempänä ”Cyprus Airways” tai ”yritys”, hyväksi. Selvittääkseen, liittyikö tukitoimenpiteeseen mahdollisesti valtiontukiongelmia, komissio käynnisti omasta aloitteestaan asian tutkinnan.

| (2) | Komissio pyysi tietoja 20 päivänä helmikuuta 2012, 15 päivänä kesäkuuta 2012 ja 23 päivänä elokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 6 päivänä huhtikuuta 2012 ja 30 päivänä elokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Lokakuun 4 päivänä 2012 pidettiin Brysselissä komission, Kyproksen viranomaisten ja Cyprus Airwaysin edustajien välinen kokous. |
| --- | --- |

(2)

Komissio pyysi tietoja 20 päivänä helmikuuta 2012, 15 päivänä kesäkuuta 2012 ja 23 päivänä elokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 6 päivänä huhtikuuta 2012 ja 30 päivänä elokuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. Lokakuun 4 päivänä 2012 pidettiin Brysselissä komission, Kyproksen viranomaisten ja Cyprus Airwaysin edustajien välinen kokous.

| (3) | Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä joulukuuta 2012 komissiolle Cyprus Airwaysin pelastamiseksi myönnettävän valtiontuen (SA. 35888). Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 4 päivänä tammikuuta 2013. |
| --- | --- |

(3)

Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä joulukuuta 2012 komissiolle Cyprus Airwaysin pelastamiseksi myönnettävän valtiontuen (SA. 35888). Komissio pyysi lisätietoja 19 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 4 päivänä tammikuuta 2013.

| (4) | Komissio ilmoitti Kyprokselle 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ”6 päivänä maaliskuuta 2013 annettu päätös”, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”perussopimus”, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn jäljempänä 3.2.1 kohdassa kuvailtujen valtion toimenpiteiden osalta, jäljempänä ”ensimmäinen muodollinen tutkintamenettely”. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Kyprokselle 6 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ”6 päivänä maaliskuuta 2013 annettu päätös”, että se oli päättänyt aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”perussopimus”, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn jäljempänä 3.2.1 kohdassa kuvailtujen valtion toimenpiteiden osalta, jäljempänä ”ensimmäinen muodollinen tutkintamenettely”.

| (5) | Komission 6 päivänä maaliskuuta 2013 antama päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti Kyproksen viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa väitetystä tukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(5)

Komission 6 päivänä maaliskuuta 2013 antama päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio kehotti Kyproksen viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa väitetystä tukitoimenpiteistä.

| (6) | Komissio sai huomautuksia Kyproksen viranomaisilta 31 päivänä toukokuuta 2013 ja viideltä asianomaiselta osapuolelta huhtikuun 4 päivän ja heinäkuun 3 päivän 2013 välisenä aikana. Komissio sai lisäksi Kyproksen viranomaisten huomautukset asianomaisten osapuolten huomautuksista 10 päivänä syyskuuta 2013. |
| --- | --- |

(6)

Komissio sai huomautuksia Kyproksen viranomaisilta 31 päivänä toukokuuta 2013 ja viideltä asianomaiselta osapuolelta huhtikuun 4 päivän ja heinäkuun 3 päivän 2013 välisenä aikana. Komissio sai lisäksi Kyproksen viranomaisten huomautukset asianomaisten osapuolten huomautuksista 10 päivänä syyskuuta 2013.

1.2   TOINEN MUODOLLINEN TUTKINTAMENETTELY (SA. 37220 JA SA.38225)

| (7) | Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä heinäkuuta 2013 tekemällään ennakkoilmoituksella komissiolle rakenneuudistussuunnitelman luonnoksen ja ilmoittivat 23 päivänä lokakuuta 2013 tekemällään ilmoituksella kyseisen suunnitelman päivitetyn version, jäljempänä ”vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma” (SA. 37220). Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 10 päivänä tammikuuta 2014. |
| --- | --- |

(7)

Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä heinäkuuta 2013 tekemällään ennakkoilmoituksella komissiolle rakenneuudistussuunnitelman luonnoksen ja ilmoittivat 23 päivänä lokakuuta 2013 tekemällään ilmoituksella kyseisen suunnitelman päivitetyn version, jäljempänä ”vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma” (SA. 37220). Komissio pyysi lisätietoja 15 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 10 päivänä tammikuuta 2014.

| (8) | Komission yksiköt arvioivat myös Kyproksen käyttöön ottaman koulutustukiohjelman toteuttamista (3) osana hyväksyttyjen tai ilmoitusvelvollisuudesta vapautettujen ohjelmien säännöllistä seurantaa. Komissio pyysi tässä yhteydessä muun muassa tietoja Cyprus Airwaysille myönnetystä koulutustuesta (SA. 38225) 3 päivänä joulukuuta 2012, 15 päivänä helmikuuta 2013 ja 6 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 19 päivänä joulukuuta 2012, 14 päivänä maaliskuuta 2013 ja 30 päivänä toukokuuta 2013. |
| --- | --- |

(8)

Komission yksiköt arvioivat myös Kyproksen käyttöön ottaman koulutustukiohjelman toteuttamista (3) osana hyväksyttyjen tai ilmoitusvelvollisuudesta vapautettujen ohjelmien säännöllistä seurantaa. Komissio pyysi tässä yhteydessä muun muassa tietoja Cyprus Airwaysille myönnetystä koulutustuesta (SA. 38225) 3 päivänä joulukuuta 2012, 15 päivänä helmikuuta 2013 ja 6 päivänä toukokuuta 2013 päivätyillä kirjeillä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 19 päivänä joulukuuta 2012, 14 päivänä maaliskuuta 2013 ja 30 päivänä toukokuuta 2013.

| (9) | Komissio ilmoitti Kyprokselle 4 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ”4 päivänä helmikuuta 2014 annettu päätös”, että se oli päättänyt aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn jäljempänä 3.2.2 kohdassa kuvailtujen valtion toimenpiteiden osalta, jäljempänä ”toinen muodollinen tutkintamenettely”. |
| --- | --- |

(9)

Komissio ilmoitti Kyprokselle 4 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä, jäljempänä ”4 päivänä helmikuuta 2014 annettu päätös”, että se oli päättänyt aloittaa perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn jäljempänä 3.2.2 kohdassa kuvailtujen valtion toimenpiteiden osalta, jäljempänä ”toinen muodollinen tutkintamenettely”.

| (10) | Komission 4 päivänä helmikuuta 2013 antama päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti Kyproksen viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa väitetyistä tukitoimenpiteistä. |
| --- | --- |

(10)

Komission 4 päivänä helmikuuta 2013 antama päätös on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (4). Komissio kehotti Kyproksen viranomaisia ja asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa väitetyistä tukitoimenpiteistä.

| (11) | Komissio sai huomautuksia Kyproksen viranomaisilta 31 päivänä maaliskuuta 2014 ja kolmelta asianomaiselta osapuolelta 16 päivänä maaliskuuta 2014. Komissio sai lisäksi Kyproksen viranomaisten huomautukset asianomaisten osapuolten huomautuksista 26 päivänä kesäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(11)

Komissio sai huomautuksia Kyproksen viranomaisilta 31 päivänä maaliskuuta 2014 ja kolmelta asianomaiselta osapuolelta 16 päivänä maaliskuuta 2014. Komissio sai lisäksi Kyproksen viranomaisten huomautukset asianomaisten osapuolten huomautuksista 26 päivänä kesäkuuta 2014.

| (12) | Komissio pyysi lisätietoja 11 päivänä huhtikuuta 2014 ja 2 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 11 päivänä toukokuuta 2014 ja 8 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komissio pyysi lisätietoja 11 päivänä huhtikuuta 2014 ja 2 päivänä heinäkuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. Kyproksen viranomaiset vastasivat 11 päivänä toukokuuta 2014 ja 8 päivänä elokuuta 2014.

| (13) | Kypros ilmoitti 14 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä luopuvansa oikeuksistaan, jotka sillä on perussopimuksen 342 artiklan nojalla yhdessä asetuksen (EY) N:o 1/1958 3 artiklan kanssa, ja hyväksyvänsä sen, että tämä päätös hyväksytään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä. |
| --- | --- |

(13)

Kypros ilmoitti 14 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä luopuvansa oikeuksistaan, jotka sillä on perussopimuksen 342 artiklan nojalla yhdessä asetuksen (EY) N:o 1/1958 3 artiklan kanssa, ja hyväksyvänsä sen, että tämä päätös hyväksytään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä.

2.   KYPROKSEN LENTOLIIKENNEMARKKINAT

| (14) | Kyproksella on kaksi kansainvälistä lentoasemaa, Larnaka (LCA – lähellä pääkaupunkia Nikosiaa) ja Pafos (PFO). Koska Kypros on pieni saari, useimmat saapuvat ja lähtevät matkustajat pääsevät helposti kummallekin lentoasemalle. |
| --- | --- |

(14)

Kyproksella on kaksi kansainvälistä lentoasemaa, Larnaka (LCA – lähellä pääkaupunkia Nikosiaa) ja Pafos (PFO). Koska Kypros on pieni saari, useimmat saapuvat ja lähtevät matkustajat pääsevät helposti kummallekin lentoasemalle.

| (15) | Suurin osa saapuvista matkustajista tulee Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Venäjältä. Matkustajia saapuu lisäksi Saksasta, Ruotsista ja Kreikasta, mutta huomattavasti vähemmän. Saapuvien matkustajien määrä vaihtelee vuodenajan mukaan: kesäkuukausina (heinä-elokuu) matkustajia on yli kolme kertaa enemmän kuin talvikuukausina (joulu–helmikuu). Poikkeuksena on Kreikasta tuleva liikenne, jossa ei ole merkittävää kausivaihtelua. |
| --- | --- |

(15)

Suurin osa saapuvista matkustajista tulee Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Venäjältä. Matkustajia saapuu lisäksi Saksasta, Ruotsista ja Kreikasta, mutta huomattavasti vähemmän. Saapuvien matkustajien määrä vaihtelee vuodenajan mukaan: kesäkuukausina (heinä-elokuu) matkustajia on yli kolme kertaa enemmän kuin talvikuukausina (joulu–helmikuu). Poikkeuksena on Kreikasta tuleva liikenne, jossa ei ole merkittävää kausivaihtelua.

| (16) | Cyprus Airwaysin markkinaosuus saarelle saapuvasta ja sieltä lähtevästä liikenteestä on (vuoden 2012 tietojen mukaan) keskimäärin noin 15 prosenttia. Markkinaosuus vaihtelee kuitenkin vuodenajan mukaan. Yrityksen tärkeimmät markkinat ovat Kyproksen ja Kreikan ja Kyproksen ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset reitit. Cyprus Airways toimi lisäksi Kreikan kotimaanreittien markkinoilla vuoden 2013 puoliväliin saakka. Myös tietyt Lähi-itään suuntautuvat reitit ovat perinteisesti olleet osa Cyprus Airwaysin markkinoita. |
| --- | --- |

(16)

Cyprus Airwaysin markkinaosuus saarelle saapuvasta ja sieltä lähtevästä liikenteestä on (vuoden 2012 tietojen mukaan) keskimäärin noin 15 prosenttia. Markkinaosuus vaihtelee kuitenkin vuodenajan mukaan. Yrityksen tärkeimmät markkinat ovat Kyproksen ja Kreikan ja Kyproksen ja Yhdistyneen kuningaskunnan väliset reitit. Cyprus Airways toimi lisäksi Kreikan kotimaanreittien markkinoilla vuoden 2013 puoliväliin saakka. Myös tietyt Lähi-itään suuntautuvat reitit ovat perinteisesti olleet osa Cyprus Airwaysin markkinoita.

| (17) | Suuret eurooppalaiset lentoyhtiöt ovat perinteisesti toimineet samoilla markkinoilla kuin Cyprus Airways. Joitakin Kyprokselle suuntautuvia reittejä liikennöidään kuitenkin vain kausiluonteisesti. Cyprus Airways on viime aikoina kohdannut kilpailua myös halpalentoyhtiöiden taholta. Osalla näistä yhtiöistä on toimipaikka Kyproksella. |
| --- | --- |

(17)

Suuret eurooppalaiset lentoyhtiöt ovat perinteisesti toimineet samoilla markkinoilla kuin Cyprus Airways. Joitakin Kyprokselle suuntautuvia reittejä liikennöidään kuitenkin vain kausiluonteisesti. Cyprus Airways on viime aikoina kohdannut kilpailua myös halpalentoyhtiöiden taholta. Osalla näistä yhtiöistä on toimipaikka Kyproksella.

| (18) | Kyproksen BKT on supistunut vuodesta 2009, ja sen julkisen talouden alijäämä on kasvanut ja työttömyys lisääntynyt. Nämä seikat osoittavat, että Kyproksen talous on ollut vaikeuksissa. Kypros on rahoitusolojensa heikkenemisen vuoksi saanut rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta, jäljempänä ”IMF”. |
| --- | --- |

(18)

Kyproksen BKT on supistunut vuodesta 2009, ja sen julkisen talouden alijäämä on kasvanut ja työttömyys lisääntynyt. Nämä seikat osoittavat, että Kyproksen talous on ollut vaikeuksissa. Kypros on rahoitusolojensa heikkenemisen vuoksi saanut rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioilta ja Kansainväliseltä valuuttarahastolta, jäljempänä ”IMF”.

| (19) | Kyprokselle saapuvien ja sieltä lähtevien matkustajien määrät ovat vähentyneet paitsi Kyproksen myös muiden Euroopan maiden taantuman seurauksena. Lisäksi lentolipun keskihinta on laskenut huomattavasti. Kyproksen markkinoiden tuleva kehitys riippuu paitsi elpymisestä Euroopassa myös paikallisesta taloustilanteesta. |
| --- | --- |

(19)

Kyprokselle saapuvien ja sieltä lähtevien matkustajien määrät ovat vähentyneet paitsi Kyproksen myös muiden Euroopan maiden taantuman seurauksena. Lisäksi lentolipun keskihinta on laskenut huomattavasti. Kyproksen markkinoiden tuleva kehitys riippuu paitsi elpymisestä Euroopassa myös paikallisesta taloustilanteesta.

3.   TUKITOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.1   TUENSAAJA

| (20) | Cyprus Airways perustettiin vuonna 1947. Sen pääasiallisena toimintana on matkustajien ja rahdin kuljettaminen lentoteitse sekä muiden lentoyhtiöpalvelujen tarjoaminen. Yritys on noteerattu Kyproksen pörssissä. Yhtiön pääosakkeenomistajana on (molempien muodollisten tutkintamenettelyjen kattaman) osakepääoman korotuksen jälkeen ollut vuoden 2013 alusta lähtien Kyproksen valtio, joka omistaa 93,67 prosenttia osakkeista. Loput osakkeet ovat yksityisten sijoittajien omistuksessa. |
| --- | --- |

(20)

Cyprus Airways perustettiin vuonna 1947. Sen pääasiallisena toimintana on matkustajien ja rahdin kuljettaminen lentoteitse sekä muiden lentoyhtiöpalvelujen tarjoaminen. Yritys on noteerattu Kyproksen pörssissä. Yhtiön pääosakkeenomistajana on (molempien muodollisten tutkintamenettelyjen kattaman) osakepääoman korotuksen jälkeen ollut vuoden 2013 alusta lähtien Kyproksen valtio, joka omistaa 93,67 prosenttia osakkeista. Loput osakkeet ovat yksityisten sijoittajien omistuksessa.

| (21) | Vuoden 2013 lopussa Cyprus Airways harjoitti säännöllistä lentoliikennettä noin 15 kohteeseen, ja sillä oli kuusi lentokonetta (Airbus A320) ja noin 600 työntekijää. Näin ollen sitä voitiin pitää suurena yrityksenä (5). |
| --- | --- |

(21)

Vuoden 2013 lopussa Cyprus Airways harjoitti säännöllistä lentoliikennettä noin 15 kohteeseen, ja sillä oli kuusi lentokonetta (Airbus A320) ja noin 600 työntekijää. Näin ollen sitä voitiin pitää suurena yrityksenä (5).

| (22) | Vuonna 2005 Cyprus Airways sai 30 miljoonaa Kyproksen puntaa (noin 51 miljoonaa euroa) pelastamistukea ja vuonna 2007 sen hyväksi toteutettiin useita rakenneuudistustoimenpiteitä, joihin kuuluivat etenkin i) 55 miljoonan Kyproksen punnan (noin 96 miljoonan euron) lainat, joista 45 miljoonan Kyproksen punnan (noin 78 miljoonan euron) lainalle oli myönnetty valtion takaus, ja ii) 14 miljoonan Kyproksen punnan (noin 24 miljoonan euron) pääomankorotus, johon julkiset ja yksityiset osakkeenomistajat osallistuivat yhtäläisin ehdoin. Komissio hyväksyi nämä toimenpiteet, joihin sisältyi rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ”vuoden 2007 rakenneuudistussuunnitelma”, sisämarkkinoille soveltuvana rakenneuudistustukena (6). |
| --- | --- |

(22)

Vuonna 2005 Cyprus Airways sai 30 miljoonaa Kyproksen puntaa (noin 51 miljoonaa euroa) pelastamistukea ja vuonna 2007 sen hyväksi toteutettiin useita rakenneuudistustoimenpiteitä, joihin kuuluivat etenkin i) 55 miljoonan Kyproksen punnan (noin 96 miljoonan euron) lainat, joista 45 miljoonan Kyproksen punnan (noin 78 miljoonan euron) lainalle oli myönnetty valtion takaus, ja ii) 14 miljoonan Kyproksen punnan (noin 24 miljoonan euron) pääomankorotus, johon julkiset ja yksityiset osakkeenomistajat osallistuivat yhtäläisin ehdoin. Komissio hyväksyi nämä toimenpiteet, joihin sisältyi rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ”vuoden 2007 rakenneuudistussuunnitelma”, sisämarkkinoille soveltuvana rakenneuudistustukena (6).

| (23) | Cyprus Airways saa vuotuisen korvauksen tappioista, joita sille aiheutuu Turkin kyproslaisille lentokoneille asettamasta ylilentokiellosta. Korvaus perustuu komission perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla hyväksymään tukiohjelmaan. Ohjelmasta voivat saada tukea Kyprokseen sijoittautuneet lentoyhtiöt (7). |
| --- | --- |

(23)

Cyprus Airways saa vuotuisen korvauksen tappioista, joita sille aiheutuu Turkin kyproslaisille lentokoneille asettamasta ylilentokiellosta. Korvaus perustuu komission perussopimuksen 107 artiklan 2 kohdan b alakohdan nojalla hyväksymään tukiohjelmaan. Ohjelmasta voivat saada tukea Kyprokseen sijoittautuneet lentoyhtiöt (7).

3.2   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

3.2.1   Ensimmäinen muodollinen tutkintamenettely

| (24) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 6 päivänä maaliskuuta 2013 seuraavista toimenpiteistä: |
| --- | --- |

(24)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 6 päivänä maaliskuuta 2013 seuraavista toimenpiteistä:

| (25) | Vuoden 2012 syys- ja joulukuun välisenä aikana valtio maksoi Cyprus Airwaysille ”ennakkona”31,33 miljoonaa euroa yhteensä 45 miljoonan euron suuruisesta suunnitellusta osakepääoman korotuksesta. Määrä maksettiin erissä. |
| --- | --- |

(25)

Vuoden 2012 syys- ja joulukuun välisenä aikana valtio maksoi Cyprus Airwaysille ”ennakkona”31,33 miljoonaa euroa yhteensä 45 miljoonan euron suuruisesta suunnitellusta osakepääoman korotuksesta. Määrä maksettiin erissä.

| (26) | Marraskuussa 2012 komissiolle toimitettiin uusi liiketoimintasuunnitelma, jäljempänä ”tervehdyttämissuunnitelma”. Suunnitelman mukaan yrityksen toiminta oli tarkoitus kääntää voitolliseksi viiden vuoden kuluessa pääomankorotuksen, parempien kustannus- ja tuottavuustekijöiden, uusien investointien ja yrityksen organisaatiouudistuksen avulla. Organisaatiouudistuksessa yrityksestä oli tarkoitus tehdä ”yhden hintaluokan edullinen lentoyhtiö, joka tarjoaa valinnaisia palveluja”. Suunnitelmassa ennustettiin, että yritys tuottaisi hyvin pientä voittoa jo suunnitelman toisesta toteutusvuodesta lähtien. Suunnitelman toteuttamisedellytyksenä oli silloisten osakkeenomistajien hyväksyntä, ja kyseisten osakkeenomistajien oli myös tarkoitus osallistua suunnitelman toteuttamiseksi tarvittavaan pääomankorotukseen. Suunnitelmaa ei kuitenkaan ole toteutettu. |
| --- | --- |

(26)

Marraskuussa 2012 komissiolle toimitettiin uusi liiketoimintasuunnitelma, jäljempänä ”tervehdyttämissuunnitelma”. Suunnitelman mukaan yrityksen toiminta oli tarkoitus kääntää voitolliseksi viiden vuoden kuluessa pääomankorotuksen, parempien kustannus- ja tuottavuustekijöiden, uusien investointien ja yrityksen organisaatiouudistuksen avulla. Organisaatiouudistuksessa yrityksestä oli tarkoitus tehdä ”yhden hintaluokan edullinen lentoyhtiö, joka tarjoaa valinnaisia palveluja”. Suunnitelmassa ennustettiin, että yritys tuottaisi hyvin pientä voittoa jo suunnitelman toisesta toteutusvuodesta lähtien. Suunnitelman toteuttamisedellytyksenä oli silloisten osakkeenomistajien hyväksyntä, ja kyseisten osakkeenomistajien oli myös tarkoitus osallistua suunnitelman toteuttamiseksi tarvittavaan pääomankorotukseen. Suunnitelmaa ei kuitenkaan ole toteutettu.

| (27) | Toimenpiteen 1 myöntämisajankohtana Kyproksen viranomaiset väittivät, että valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin tarkoituksenaan turvata sijoittamansa varat tervehdyttämissuunnitelman valmistumiseen ja kaikkien osakkeenomistajien yhdessä toteuttaman pääomankorotuksen päätökseen saattamiseen asti. |
| --- | --- |

(27)

Toimenpiteen 1 myöntämisajankohtana Kyproksen viranomaiset väittivät, että valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin tarkoituksenaan turvata sijoittamansa varat tervehdyttämissuunnitelman valmistumiseen ja kaikkien osakkeenomistajien yhdessä toteuttaman pääomankorotuksen päätökseen saattamiseen asti.

| (28) | Lisäksi Kyproksen viranomaiset odottivat, että yksityiset osakkeenomistajat osallistuisivat pääomankorotukseen osuuksiensa mukaisessa suhteessa yhteensä 13,67 miljoonan euron lisämäärällä. Yksityiset osakkeenomistajat osallistuivat pääomankorotukseen kuitenkin vain 1 06  000 eurolla, joten yrityksen osakepääomaa korotettiin vain 31,4 miljoonaa euroa. Valtion omistusosuus Cyprus Airwaysista kasvoi tämän seurauksena 69,62 prosentista 93,67 prosenttiin. |
| --- | --- |

(28)

Lisäksi Kyproksen viranomaiset odottivat, että yksityiset osakkeenomistajat osallistuisivat pääomankorotukseen osuuksiensa mukaisessa suhteessa yhteensä 13,67 miljoonan euron lisämäärällä. Yksityiset osakkeenomistajat osallistuivat pääomankorotukseen kuitenkin vain 1 06  000 eurolla, joten yrityksen osakepääomaa korotettiin vain 31,4 miljoonaa euroa. Valtion omistusosuus Cyprus Airwaysista kasvoi tämän seurauksena 69,62 prosentista 93,67 prosenttiin.

3.2.1.2   Toimenpide 2: Pelastamistuki

| (29) | Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä joulukuuta 2012 pelastamistuen, joka oli tarkoitus myöntää Cyprus Airwaysille. Tuen määrä oli 73 miljoonaa euroa. Kyproksen viranomaiset väittivät ilmoituksessaan, että määrä vastasi Cyprus Airwaysin nettomääräisiä kassavirtatarpeita 30 päivään kesäkuuta 2013 asti eli kuuden kuukauden tarpeita. Pelastamistuki oli tarkoitus myöntää valtion lainana, jonka korko olisi 1,76 prosenttia ja joka olisi maksettava takaisin 30 päivään kesäkuuta 2013 mennessä. |
| --- | --- |

(29)

Kyproksen viranomaiset ilmoittivat 13 päivänä joulukuuta 2012 pelastamistuen, joka oli tarkoitus myöntää Cyprus Airwaysille. Tuen määrä oli 73 miljoonaa euroa. Kyproksen viranomaiset väittivät ilmoituksessaan, että määrä vastasi Cyprus Airwaysin nettomääräisiä kassavirtatarpeita 30 päivään kesäkuuta 2013 asti eli kuuden kuukauden tarpeita. Pelastamistuki oli tarkoitus myöntää valtion lainana, jonka korko olisi 1,76 prosenttia ja joka olisi maksettava takaisin 30 päivään kesäkuuta 2013 mennessä.

| (30) | Kyproksen viranomaiset katsoivat, että 73 miljoonan euron pelastamistuesta 16,3 miljoonaa euroa oli jo myönnetty Cyprus Airwaysille toimenpiteen 1 yhteydessä. Komissio totesi 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä, että Kyproksen viranomaiset olivat ilmoittaneet lainan muodossa myönnetyn pelastamistuen, vaikka 16,3 miljoonan euron maksu oli osa pääomankorotusta. |
| --- | --- |

(30)

Kyproksen viranomaiset katsoivat, että 73 miljoonan euron pelastamistuesta 16,3 miljoonaa euroa oli jo myönnetty Cyprus Airwaysille toimenpiteen 1 yhteydessä. Komissio totesi 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä, että Kyproksen viranomaiset olivat ilmoittaneet lainan muodossa myönnetyn pelastamistuen, vaikka 16,3 miljoonan euron maksu oli osa pääomankorotusta.

| (31) | Kyproksen viranomaiset katsoivat, että pelastamistuki oli tarpeen Cyprus Airwaysin tukemiseksi lyhyellä aikavälillä. Viranomaiset myönsivät, että vuonna 2007 oli myönnetty rakenneuudistustukea. Ne totesivat kuitenkin samalla, että poikkeukselliset olosuhteet olivat aiheuttaneet sen, ettei vuoden 2007 rakenneuudistussuunnitelmaa ollut voitu toteuttaa alun perin suunnitellulla tavalla, ja heikentäneet yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Nämä olosuhteet liittyivät Cyprus Airwaysin kahden tärkeimmän markkina-alueen, eli Kyproksen ja Kreikan, taloudelliseen tilanteeseen sekä Lähi-idän epävakaaseen poliittiseen tilanteeseen, Turkin kyproslaisille lentokoneille asettaman ylilentokiellon vaikutuksiin, väitetysti valtiontukea saaneen uuden halpalentoyhtiön markkinoille tuloon ja Cyprus Airwaysin liian vähäiseen pääomaan. |
| --- | --- |

(31)

Kyproksen viranomaiset katsoivat, että pelastamistuki oli tarpeen Cyprus Airwaysin tukemiseksi lyhyellä aikavälillä. Viranomaiset myönsivät, että vuonna 2007 oli myönnetty rakenneuudistustukea. Ne totesivat kuitenkin samalla, että poikkeukselliset olosuhteet olivat aiheuttaneet sen, ettei vuoden 2007 rakenneuudistussuunnitelmaa ollut voitu toteuttaa alun perin suunnitellulla tavalla, ja heikentäneet yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Nämä olosuhteet liittyivät Cyprus Airwaysin kahden tärkeimmän markkina-alueen, eli Kyproksen ja Kreikan, taloudelliseen tilanteeseen sekä Lähi-idän epävakaaseen poliittiseen tilanteeseen, Turkin kyproslaisille lentokoneille asettaman ylilentokiellon vaikutuksiin, väitetysti valtiontukea saaneen uuden halpalentoyhtiön markkinoille tuloon ja Cyprus Airwaysin liian vähäiseen pääomaan.

3.2.1.3   Toimenpide 3: Vapaaehtoiset korvaukset

| (32) | Joulukuun 13 päivänä 2012 toimitetun ilmoituksen mukaan Kyproksen ministerineuvosto oli 4 päivänä joulukuuta 2012 päättänyt myöntää vapaaehtoisen korvauksen Cyprus Airwaysin rakenneuudistuksen yhteydessä irtisanottaville työntekijöille. Tämän päätöksen mukaan kaiken vapaaehtoisen tuen edellytyksenä oli, että i) se on valtiontukisääntöjen mukaista, ii) yrityksen ammattiyhdistykset hyväksyvät uuden liiketoimintasuunnitelman (ts. tervehdyttämissuunnitelman) ja iii) kyseinen tuki on enintään 50 prosenttia tuesta, jonka Kyproksen irtisanottujen työntekijöiden rahasto tavanomaisesti maksaa irtisanotuille työntekijöille. |
| --- | --- |

(32)

Joulukuun 13 päivänä 2012 toimitetun ilmoituksen mukaan Kyproksen ministerineuvosto oli 4 päivänä joulukuuta 2012 päättänyt myöntää vapaaehtoisen korvauksen Cyprus Airwaysin rakenneuudistuksen yhteydessä irtisanottaville työntekijöille. Tämän päätöksen mukaan kaiken vapaaehtoisen tuen edellytyksenä oli, että i) se on valtiontukisääntöjen mukaista, ii) yrityksen ammattiyhdistykset hyväksyvät uuden liiketoimintasuunnitelman (ts. tervehdyttämissuunnitelman) ja iii) kyseinen tuki on enintään 50 prosenttia tuesta, jonka Kyproksen irtisanottujen työntekijöiden rahasto tavanomaisesti maksaa irtisanotuille työntekijöille.

3.2.2   Toinen muodollinen tutkintamenettely

| (33) | Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 4 päivänä helmikuuta 2013 seuraavista toimenpiteistä: |
| --- | --- |

(33)

Komissio aloitti muodollisen tutkintamenettelyn 4 päivänä helmikuuta 2013 seuraavista toimenpiteistä:

3.2.2.1   Toimenpide 4: Rakenneuudistustuki

| (34) | Kyproksen viranomaiset ilmoittivat Cyprus Airwaysille myönnettävästä 102,9 miljoonan euron rakenneuudistustuesta 23 päivänä lokakuuta 2013. Ilmoitukseen oli liitetty rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ”vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma”, joka ei ole sama kuin edellä johdanto-osan 26 kappaleessa mainittu tervehdyttämissuunnitelma. Rakenneuudistustuki muodostui seuraavista tukitoimenpiteistä:






  a) | jo vuonna 2012 myönnetty valtion 31,33 miljoonan euron osuus pääomankorotuksesta, jäljempänä ”toimenpide 1”; |
| --- | --- | --- |

(34)

Kyproksen viranomaiset ilmoittivat Cyprus Airwaysille myönnettävästä 102,9 miljoonan euron rakenneuudistustuesta 23 päivänä lokakuuta 2013. Ilmoitukseen oli liitetty rakenneuudistussuunnitelma, jäljempänä ”vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma”, joka ei ole sama kuin edellä johdanto-osan 26 kappaleessa mainittu tervehdyttämissuunnitelma. Rakenneuudistustuki muodostui seuraavista tukitoimenpiteistä:

a)

jo vuonna 2012 myönnetty valtion 31,33 miljoonan euron osuus pääomankorotuksesta, jäljempänä ”toimenpide 1”;

| b) | Cyprus Airwaysille lainan muodossa erissä jo myönnetty yhteensä 34,5 miljoonan euron pelastamistuki, jäljempänä ”toimenpide 2”. Cyprus Airwaysin ei ollut tarkoitus maksaa takaisin myönnettyä tukea, vaan sitä vastaava velka oli tarkoitus muuntaa sen omaksi pääomaksi; |
| --- | --- |

b)

Cyprus Airwaysille lainan muodossa erissä jo myönnetty yhteensä 34,5 miljoonan euron pelastamistuki, jäljempänä ”toimenpide 2”. Cyprus Airwaysin ei ollut tarkoitus maksaa takaisin myönnettyä tukea, vaan sitä vastaava velka oli tarkoitus muuntaa sen omaksi pääomaksi;

| c) | Kyproksen valtion vuonna 2007 osana hyväksyttyä rakenneuudistuspakettia antama takaus 45 miljoonan Kyproksen punnan (noin 78 miljoonan euron) lainalle, jonka Cyprus Airways otti Hellenic Bankilta (ks. edellä johdanto-osan 22 kappale). Cyprus Airways oli maksanut tämän lainan lyhennyksiä säännöllisesti kahdesti vuodessa, ja elokuussa 2013 lainasta oli maksamatta 28,5 miljoonaa euroa. Ilmoitetun rakenneuudistustuen mukaan yritys ei maksaisi Hellenic Bankille takaisin edellä mainittua jäljellä olevaa lainamäärää. Tästä olisi seurauksena valtiontakaukseen vetoaminen, jolloin Cyprus Airwaysille syntyisi uusi velka valtioon nähden, koska valtio joutuisi maksamaan lainan. Kreikan valtio muuntaisi kyseisen 28,5 miljoonan euro velan myöhemmin Cyprus Airwaysin omaksi pääomaksi; |
| --- | --- |

c)

Kyproksen valtion vuonna 2007 osana hyväksyttyä rakenneuudistuspakettia antama takaus 45 miljoonan Kyproksen punnan (noin 78 miljoonan euron) lainalle, jonka Cyprus Airways otti Hellenic Bankilta (ks. edellä johdanto-osan 22 kappale). Cyprus Airways oli maksanut tämän lainan lyhennyksiä säännöllisesti kahdesti vuodessa, ja elokuussa 2013 lainasta oli maksamatta 28,5 miljoonaa euroa. Ilmoitetun rakenneuudistustuen mukaan yritys ei maksaisi Hellenic Bankille takaisin edellä mainittua jäljellä olevaa lainamäärää. Tästä olisi seurauksena valtiontakaukseen vetoaminen, jolloin Cyprus Airwaysille syntyisi uusi velka valtioon nähden, koska valtio joutuisi maksamaan lainan. Kreikan valtio muuntaisi kyseisen 28,5 miljoonan euro velan myöhemmin Cyprus Airwaysin omaksi pääomaksi;

| d) | Cyprus Airwaysilla on eläkerahasto niitä työntekijöitä varten, joiden asemapaikka on Kyproksella (lentäjiä lukuun ottamatta). Eläkerahasto on etuusperusteinen järjestelmä, jota rahoitetaan Cyprus Airwaysin ja sen työntekijöiden suorittamilla maksuilla. Koko eläkerahastoon osoitettu määrä (”ostovoima”), joka perustuu henkilöstön sopimusperusteisiin etuuksiin, on viime kädessä yrityksen käytettävissä. Yritys myös takaa eläkerahaston ostovoiman. Eläkerahastoon on sijoitustoiminnan heikkojen tulosten seurauksena syntynyt merkittävä alijäämä, joka oli 1 päivänä tammikuuta 2013 yhteensä 12 miljoonaa euroa, kun laskenta perustuu oletukseen, jonka mukaan Cyprus Airways jatkaa toimintaansa. Jos oletuksena on, että yritys lopettaa toimintansa, kyseinen alijäämä on 14,9 miljoonaa euroa. Kyproksen valtio kattaa osana rakenneuudistustukea 8,6 miljoonaa euroa eläkerahaston alijäämästä tilanteessa, jossa oletuksena on yrityksen toiminnan jatkuminen, ja loput alijäämästä on tarkoitus kattaa kiinteistökaupoilla (Nikosiassa sijaitsevasta yrityksen kiinteän omaisuuden myynnistä saatavilla tuotoilla ja siirtämällä Ateenassa sijaitseva yrityksen kiinteä omaisuus eläkerahastoon). |
| --- | --- |

d)

Cyprus Airwaysilla on eläkerahasto niitä työntekijöitä varten, joiden asemapaikka on Kyproksella (lentäjiä lukuun ottamatta). Eläkerahasto on etuusperusteinen järjestelmä, jota rahoitetaan Cyprus Airwaysin ja sen työntekijöiden suorittamilla maksuilla. Koko eläkerahastoon osoitettu määrä (”ostovoima”), joka perustuu henkilöstön sopimusperusteisiin etuuksiin, on viime kädessä yrityksen käytettävissä. Yritys myös takaa eläkerahaston ostovoiman. Eläkerahastoon on sijoitustoiminnan heikkojen tulosten seurauksena syntynyt merkittävä alijäämä, joka oli 1 päivänä tammikuuta 2013 yhteensä 12 miljoonaa euroa, kun laskenta perustuu oletukseen, jonka mukaan Cyprus Airways jatkaa toimintaansa. Jos oletuksena on, että yritys lopettaa toimintansa, kyseinen alijäämä on 14,9 miljoonaa euroa. Kyproksen valtio kattaa osana rakenneuudistustukea 8,6 miljoonaa euroa eläkerahaston alijäämästä tilanteessa, jossa oletuksena on yrityksen toiminnan jatkuminen, ja loput alijäämästä on tarkoitus kattaa kiinteistökaupoilla (Nikosiassa sijaitsevasta yrityksen kiinteän omaisuuden myynnistä saatavilla tuotoilla ja siirtämällä Ateenassa sijaitseva yrityksen kiinteä omaisuus eläkerahastoon).

| (35) | Rakenneuudistussuunnitelman a osa vastaa toimenpidettä 1 ja b osa toimenpidettä 2. Nämä toimenpiteet ilmoitettiin myöhemmin osana Cyprus Airwaysille myönnettävää rakenneuudistustukea. |
| --- | --- |

(35)

Rakenneuudistussuunnitelman a osa vastaa toimenpidettä 1 ja b osa toimenpidettä 2. Nämä toimenpiteet ilmoitettiin myöhemmin osana Cyprus Airwaysille myönnettävää rakenneuudistustukea.

| (36) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa mainittiin myös mahdollinen valtion myöntämä 10 miljoonan euron lyhytaikainen laina, joka oli Kyproksen viranomaisten mukaan tarkoitus myöntää markkinaehdoin. Tämän lainan myöntämisajankohta ja -ehdot jäivät kuitenkin epäselviksi, joten sitä ei sisällytetty 102,9 miljoonan euron kokonaismäärään. |
| --- | --- |

(36)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa mainittiin myös mahdollinen valtion myöntämä 10 miljoonan euron lyhytaikainen laina, joka oli Kyproksen viranomaisten mukaan tarkoitus myöntää markkinaehdoin. Tämän lainan myöntämisajankohta ja -ehdot jäivät kuitenkin epäselviksi, joten sitä ei sisällytetty 102,9 miljoonan euron kokonaismäärään.

| (37) | Kyproksen viranomaiset ilmoittivat, että vuoden 2007 rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen eteni aluksi aikataulussa. Cyprus Airwaysin tulot alkoivat kuitenkin vähentyä vuonna 2009 seurauksena unionissa ja etenkin Kreikassa ja Kyproksessa vallinneesta finanssikriisistä. Yritykselle aiheutui lisäksi uusia ongelmia muun muassa Turkin asettamasta ylilentokiellosta, joka estää sitä pääsemästä kilpailukykyisin lentoajoin mahdollisille uusille markkinoille, kuten Venäjän, Armenian ja Ukrainan markkinoille, sekä Lähi-idän levottomuuksista ja kilpailevista halpalentoyhtiöistä, joilla on toimipaikka Kyproksella. |
| --- | --- |

(37)

Kyproksen viranomaiset ilmoittivat, että vuoden 2007 rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen eteni aluksi aikataulussa. Cyprus Airwaysin tulot alkoivat kuitenkin vähentyä vuonna 2009 seurauksena unionissa ja etenkin Kreikassa ja Kyproksessa vallinneesta finanssikriisistä. Yritykselle aiheutui lisäksi uusia ongelmia muun muassa Turkin asettamasta ylilentokiellosta, joka estää sitä pääsemästä kilpailukykyisin lentoajoin mahdollisille uusille markkinoille, kuten Venäjän, Armenian ja Ukrainan markkinoille, sekä Lähi-idän levottomuuksista ja kilpailevista halpalentoyhtiöistä, joilla on toimipaikka Kyproksella.

3.2.2.2   Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma

| (38) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaan rakenneuudistuskauden oli tarkoitus kestää huhtikuusta 2012 (ensimmäinen omaisuuserän myynti, josta saatavilla tuloilla yrityksen oli tarkoitus osallistua rakenneuudistuskustannustensa rahoittamiseen) vuoden 2017 loppuun saakka. Tavoitteena oli Cyprus Airwaysin kannattavuuden palauttaminen tilivuodesta 2014 alkaen. Kyproksen viranomaiset kuitenkin selvensivät, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ei puututtu yrityksen perusliiketoimintamalliin. Yritys on jo toteuttanut joitakin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(38)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaan rakenneuudistuskauden oli tarkoitus kestää huhtikuusta 2012 (ensimmäinen omaisuuserän myynti, josta saatavilla tuloilla yrityksen oli tarkoitus osallistua rakenneuudistuskustannustensa rahoittamiseen) vuoden 2017 loppuun saakka. Tavoitteena oli Cyprus Airwaysin kannattavuuden palauttaminen tilivuodesta 2014 alkaen. Kyproksen viranomaiset kuitenkin selvensivät, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ei puututtu yrityksen perusliiketoimintamalliin. Yritys on jo toteuttanut joitakin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviä toimenpiteitä.

Kaluston ja toiminnan uudelleenjärjestely

| (39) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen kalustoa oli tarkoitus vähentää kuuteen lentokoneeseen (huhtikuun 2012 alussa kalustoon kuuluneesta 13 lentokoneesta). Tämä vähennys saatiin tehtyä 10 päivään joulukuuta 2013 mennessä, kun yrityksen kaksi omaa lentokonetta oli myyty huhtikuussa 2012 ja kun viiden muun koneen vuokrasopimukset olivat päättyneet. Jäljelle jääneistä kuudesta lentokoneesta viisi oli Cyprus Airwaysin vuokraamia koneita ja yksi sen omassa omistuksessa. Viittä vuokrattua lentokonetta oli tarkoitus käyttää liikennöintiin ja yrityksen omistama lentokone oli tarkoitus pitää varakoneena. |
| --- | --- |

(39)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen kalustoa oli tarkoitus vähentää kuuteen lentokoneeseen (huhtikuun 2012 alussa kalustoon kuuluneesta 13 lentokoneesta). Tämä vähennys saatiin tehtyä 10 päivään joulukuuta 2013 mennessä, kun yrityksen kaksi omaa lentokonetta oli myyty huhtikuussa 2012 ja kun viiden muun koneen vuokrasopimukset olivat päättyneet. Jäljelle jääneistä kuudesta lentokoneesta viisi oli Cyprus Airwaysin vuokraamia koneita ja yksi sen omassa omistuksessa. Viittä vuokrattua lentokonetta oli tarkoitus käyttää liikennöintiin ja yrityksen omistama lentokone oli tarkoitus pitää varakoneena.

| (40) | Kalustoon tehdyn vähennyksen seurauksena reittejä oli tarkoitus vähentää 13:een. Liikennöinti seuraavilla reiteillä oli jo lopetettu huhtikuussa 2012: LCA–ATH–SKG–LCA; LCA–ATH–HER–LCA; LCA–ATH–RHO–LCA; LCA–LED (8). Lisäksi tarkoituksena oli lopettaa liikennöinti myös seuraavilla reiteillä: LCA–HER–RHO–LCA; LCA–SKG–HER–LCA; LCA–SKG–RHO–LCA; LCA–FCO; LCA–VIE ja LCA–LHR, jotka oli tarkoitus korvata reitillä LCA–STN (9). Lisäksi yrityksen oli tarkoitus vähentää lentovuoroja seuraavilla kolmella reitillä: LCA–LON, LCA–SKG ja LCA–HER (10). Seuraavat reitit oli tarkoitus säilyttää: LCA–ATH, LCA–SKG, LCA–HER, LCA–AMS, LCA–CDG, LCA–SVO, LCA–SOF, LCA–FRA, LCA–MUC, LCA–ZRH, LCA–TLV, LCA–BEY, LCA–STN (11). Kyproksen viranomaisten mukaan vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmalla oli näin ollen tarkoitus vähentää tarjottuina henkilökilometreinä (12) laskettua kapasiteettia 35 prosenttia vuodesta 2012. |
| --- | --- |

(40)

Kalustoon tehdyn vähennyksen seurauksena reittejä oli tarkoitus vähentää 13:een. Liikennöinti seuraavilla reiteillä oli jo lopetettu huhtikuussa 2012: LCA–ATH–SKG–LCA; LCA–ATH–HER–LCA; LCA–ATH–RHO–LCA; LCA–LED (8). Lisäksi tarkoituksena oli lopettaa liikennöinti myös seuraavilla reiteillä: LCA–HER–RHO–LCA; LCA–SKG–HER–LCA; LCA–SKG–RHO–LCA; LCA–FCO; LCA–VIE ja LCA–LHR, jotka oli tarkoitus korvata reitillä LCA–STN (9). Lisäksi yrityksen oli tarkoitus vähentää lentovuoroja seuraavilla kolmella reitillä: LCA–LON, LCA–SKG ja LCA–HER (10). Seuraavat reitit oli tarkoitus säilyttää: LCA–ATH, LCA–SKG, LCA–HER, LCA–AMS, LCA–CDG, LCA–SVO, LCA–SOF, LCA–FRA, LCA–MUC, LCA–ZRH, LCA–TLV, LCA–BEY, LCA–STN (11). Kyproksen viranomaisten mukaan vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmalla oli näin ollen tarkoitus vähentää tarjottuina henkilökilometreinä (12) laskettua kapasiteettia 35 prosenttia vuodesta 2012.

| (41) | Suunnitelmassa esitettiin lentoaikojen jakamisen parantamista kaluston mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi. Lontoon reitti muutettiin Heathrow’n lentoasemalta Stanstedin lentoasemalle, ja sitä pidetään strategisesti tärkeänä reittinä sen suosion vuoksi. |
| --- | --- |

(41)

Suunnitelmassa esitettiin lentoaikojen jakamisen parantamista kaluston mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi. Lontoon reitti muutettiin Heathrow’n lentoasemalta Stanstedin lentoasemalle, ja sitä pidetään strategisesti tärkeänä reittinä sen suosion vuoksi.

Kustannusten vähentämistoimet

| (42) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän perusskenaarion mukaan suoria kustannuksia oli tarkoitus vähentää yhteensä 45,7 miljoonaa euroa tilivuoden 2014 loppuun mennessä. Tästä vähennyksestä 16,2 miljoonaa euroa on seurausta toiminnan volyymin supistumisesta, myös siihen liittyvistä henkilöstövähennyksistä ja palkkojen leikkauksista, ja loput 29,5 miljoonaa euroa lisäsäästöistä. Vähennys muodostuu pääasiassa seuraavista osatekijöistä: irtisanomiset (17,6 miljoonaa euroa); muiden henkilöstökustannusten väheneminen (4,5 miljoonaa euroa); polttoainekustannusten väheneminen (joka on seurausta Airbus A320 -koneista muodostuvasta yhtenäisestä kalustosta ja lentokoneiden istuinkapasiteetin paremmasta hyödyntämisestä; 12,5 miljoonaa euroa); matkustajapalveluihin liittyvät kustannussäästöt (kuten ateriatarjonnan lopettaminen turistiluokassa; 5,5 miljoonaa euroa); maahuolintamaksujen vähentäminen ja uudelleen neuvottelu Larnakan lentoasemalla (4,2 miljoonaa euroa); lentoasema- ja lentoreittimaksujen vähentäminen ja uudelleen neuvottelu (3,3 miljoonaa euroa); lentokoneiden vuokrauskustannusten poistuminen (4,5 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(42)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän perusskenaarion mukaan suoria kustannuksia oli tarkoitus vähentää yhteensä 45,7 miljoonaa euroa tilivuoden 2014 loppuun mennessä. Tästä vähennyksestä 16,2 miljoonaa euroa on seurausta toiminnan volyymin supistumisesta, myös siihen liittyvistä henkilöstövähennyksistä ja palkkojen leikkauksista, ja loput 29,5 miljoonaa euroa lisäsäästöistä. Vähennys muodostuu pääasiassa seuraavista osatekijöistä: irtisanomiset (17,6 miljoonaa euroa); muiden henkilöstökustannusten väheneminen (4,5 miljoonaa euroa); polttoainekustannusten väheneminen (joka on seurausta Airbus A320 -koneista muodostuvasta yhtenäisestä kalustosta ja lentokoneiden istuinkapasiteetin paremmasta hyödyntämisestä; 12,5 miljoonaa euroa); matkustajapalveluihin liittyvät kustannussäästöt (kuten ateriatarjonnan lopettaminen turistiluokassa; 5,5 miljoonaa euroa); maahuolintamaksujen vähentäminen ja uudelleen neuvottelu Larnakan lentoasemalla (4,2 miljoonaa euroa); lentoasema- ja lentoreittimaksujen vähentäminen ja uudelleen neuvottelu (3,3 miljoonaa euroa); lentokoneiden vuokrauskustannusten poistuminen (4,5 miljoonaa euroa).

| (43) | Kaluston ja reittien vähentämisen lisäksi tammikuuhun 2014 mennessä oli toteutettu seuraavat toimenpiteet: ateriatarjonnan lopettaminen turistiluokassa sekä Larnakan lentoaseman maahuolintamaksujen uudelleen neuvottelu, joiden seurauksena saatiin 1,2 miljoonan euron säästöt (verrattuna 0,6 miljoonan euron säästöihin, joita odotettiin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa); ja palkkoihin ja eläkerahastoon suoritettaviin maksuihin tehty 10 prosentin vähennys. Larnakan lentoaseman laskeutumis- ja paikoitusmaksuihin suunnitellun vähennyksen ei kuitenkaan odoteta toteutuvan lähitulevaisuudessa, koska muista maksuista ei ole vielä päästy yksimielisyyteen, minkä vuoksi laskeutumis- ja paikoitusmaksuja ei tässä vaiheessa voida neuvotella uudelleen. |
| --- | --- |

(43)

Kaluston ja reittien vähentämisen lisäksi tammikuuhun 2014 mennessä oli toteutettu seuraavat toimenpiteet: ateriatarjonnan lopettaminen turistiluokassa sekä Larnakan lentoaseman maahuolintamaksujen uudelleen neuvottelu, joiden seurauksena saatiin 1,2 miljoonan euron säästöt (verrattuna 0,6 miljoonan euron säästöihin, joita odotettiin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa); ja palkkoihin ja eläkerahastoon suoritettaviin maksuihin tehty 10 prosentin vähennys. Larnakan lentoaseman laskeutumis- ja paikoitusmaksuihin suunnitellun vähennyksen ei kuitenkaan odoteta toteutuvan lähitulevaisuudessa, koska muista maksuista ei ole vielä päästy yksimielisyyteen, minkä vuoksi laskeutumis- ja paikoitusmaksuja ei tässä vaiheessa voida neuvotella uudelleen.

| (44) | Henkilöstön määrää vähennettiin 1  037 työntekijästä vuoden 2011 joulukuussa 650 työntekijään vuoden 2014 tammikuussa. Lisäksi yritys näyttäisi sopineen vielä 321 työntekijän irtisanomisesta, mutta irtisanomisia ei vielä ole toteutettu. Kyproksen viranomaiset ovat selventäneet, ettei näiden irtisanomisten johdosta ole myönnetty vapaaehtoista tukea. |
| --- | --- |

(44)

Henkilöstön määrää vähennettiin 1  037 työntekijästä vuoden 2011 joulukuussa 650 työntekijään vuoden 2014 tammikuussa. Lisäksi yritys näyttäisi sopineen vielä 321 työntekijän irtisanomisesta, mutta irtisanomisia ei vielä ole toteutettu. Kyproksen viranomaiset ovat selventäneet, ettei näiden irtisanomisten johdosta ole myönnetty vapaaehtoista tukea.

Tulojen lisäämistä koskevat aloitteet

| (45) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän perusskenaarion mukaan tuloja oli tarkoitus lisätä korottamalla lippujen hintoja 2–3 prosenttia vuosittain vuodesta 2015. Pessimistisessä skenaariossa puolestaan oletettiin, että tulot vähenevät 1 prosenttia vuonna 2014 ja että ne eivät kasva vuoden 2015 jälkeenkään. Lisäksi suunnitelmassa viitattiin matkustajille tarjottavista lisäpalveluista saataviin liitännäistuloihin, joiden määrää ei kuitenkaan ilmoitettu. |
| --- | --- |

(45)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvän perusskenaarion mukaan tuloja oli tarkoitus lisätä korottamalla lippujen hintoja 2–3 prosenttia vuosittain vuodesta 2015. Pessimistisessä skenaariossa puolestaan oletettiin, että tulot vähenevät 1 prosenttia vuonna 2014 ja että ne eivät kasva vuoden 2015 jälkeenkään. Lisäksi suunnitelmassa viitattiin matkustajille tarjottavista lisäpalveluista saataviin liitännäistuloihin, joiden määrää ei kuitenkaan ilmoitettu.

Elinkelpoisuuden palauttaminen – oletukset

| (46) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa oletettiin, että yritys olisi vuodesta 2014 lähtien jälleen elinkelpoinen. Seuraavassa taulukossa on esitetty suunnitelmaan sisältyvän perusskenaarion mukainen yrityksen taloudellisen tuloksen kehitys, kun oletuksena on, että rahoitusrakenne on saatu uudistettua (toimenpide 4) ennen vuoden 2013 loppua

  Taulukko 1


  Suunnitelman mukainen tuloslaskelma (perusskenaario) (miljoonaa euroa) | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulot | 168,1 | 108,2 | 109,6 | 111,7 | 113,1 |
| Voitto ennen korkoja ja veroja | (18,8) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Nettotulos ennen veroja | (18,9) | 0,4 | 2,1 | 4,6 | 6,0 |
| Voitto ennen korkoja ja veroja, % | (24,9) % | 0,4 % | 1,9 % | 4,1 % | 5,3 % |
| Pääomavaraukset | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |
| Varaukset yhteensä | (103,1) | (102,7) | (100,5) | (96,0) | (90,0) |
| Oma pääoma yhteensä | 1,4 | 1,8 | 4,0 | 8,5 | 14,5 |

(46)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa oletettiin, että yritys olisi vuodesta 2014 lähtien jälleen elinkelpoinen. Seuraavassa taulukossa on esitetty suunnitelmaan sisältyvän perusskenaarion mukainen yrityksen taloudellisen tuloksen kehitys, kun oletuksena on, että rahoitusrakenne on saatu uudistettua (toimenpide 4) ennen vuoden 2013 loppua

Taulukko 1

Suunnitelman mukainen tuloslaskelma (perusskenaario) (miljoonaa euroa)

2013

2014

2015

2016

2017

Tulot

168,1

108,2

109,6

111,7

113,1

Voitto ennen korkoja ja veroja

(18,8)

0,4

2,1

4,6

6,0

Nettotulos ennen veroja

(18,9)

0,4

2,1

4,6

6,0

Voitto ennen korkoja ja veroja, %

(24,9) %

0,4 %

1,9 %

4,1 %

5,3 %

Pääomavaraukset

0,0

0,0

0,0

0,0

0,0

Varaukset yhteensä

(103,1)

(102,7)

(100,5)

(96,0)

(90,0)

Oma pääoma yhteensä

1,4

1,8

4,0

8,5

14,5

| (47) | Seuraavassa taulukossa on esitetty vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukainen kannattavuus.

  Taulukko 2


  Suunnitelman mukainen kannattavuus











  (prosentteina) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Oman pääoman tuottoaste | 21,2 | 54,1 | 53,5 | 41,3 |
| Sijoitetun pääoman tuotto | 1,2 | 6,1 | 11,4 | 13,0 |

(47)

Seuraavassa taulukossa on esitetty vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukainen kannattavuus.

Taulukko 2

Suunnitelman mukainen kannattavuus

(prosentteina)

2014

2015

2016

2017

Oman pääoman tuottoaste

21,2

54,1

53,5

41,3

Sijoitetun pääoman tuotto

1,2

6,1

11,4

13,0

| (48) | Edellä esitetyt tulokset perustuvat edellä mainittujen rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi seuraaviin olettamuksiin:






  a) | matkustajien ja tulojen väheneminen reittiverkoston supistumisen myötä; |
| --- | --- | --- |

(48)

Edellä esitetyt tulokset perustuvat edellä mainittujen rakenneuudistustoimenpiteiden lisäksi seuraaviin olettamuksiin:

a)

matkustajien ja tulojen väheneminen reittiverkoston supistumisen myötä;

| b) | polttoainekustannuksiin liittyvät säästöt polttoaineenhallintajärjestelmän lisääntyneen käytön seurauksena; polttoaineen hinnan on oletettu säilyvän kiinteänä; |
| --- | --- |

b)

polttoainekustannuksiin liittyvät säästöt polttoaineenhallintajärjestelmän lisääntyneen käytön seurauksena; polttoaineen hinnan on oletettu säilyvän kiinteänä;

| c) | kolmannelta osapuolelta olevan velan uudelleenjärjestely, jonka seurauksena korkoja ei kerry eikä makseta eikä uutta lainaa oteta; |
| --- | --- |

c)

kolmannelta osapuolelta olevan velan uudelleenjärjestely, jonka seurauksena korkoja ei kerry eikä makseta eikä uutta lainaa oteta;

| d) | vakaa Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi vuoteen 2017 asti; |
| --- | --- |

d)

vakaa Yhdysvaltain dollarin ja euron vaihtokurssi vuoteen 2017 asti;

| e) | ei suojausta polttoaineen hintaan tai Yhdysvaltain dollarin ja euron väliseen vaihtokurssiin liittyviä riskejä vastaan, koska yritys ei pysty antamaan suojausinstrumentteja varten tarvittavia vakuuksia. |
| --- | --- |

e)

ei suojausta polttoaineen hintaan tai Yhdysvaltain dollarin ja euron väliseen vaihtokurssiin liittyviä riskejä vastaan, koska yritys ei pysty antamaan suojausinstrumentteja varten tarvittavia vakuuksia.

| (49) | Kannattavuus oli pääasiassa seurausta seuraavista jäljelle jääneistä reiteistä: LCA–BEY, LCA–TLV, LCA–SOF ja LCA–SVO. Kyseiset reitit olivat ainoita sellaisia reittejä, joiden osalta tuloksen ennen voittoja ja veroja oletettiin olevan rakenneuudistuskaudella positiivinen. Muiden jäljelle jääneiden reittien osalta nettotuloksen oletetaan olevan nolla tai negatiivinen. |
| --- | --- |

(49)

Kannattavuus oli pääasiassa seurausta seuraavista jäljelle jääneistä reiteistä: LCA–BEY, LCA–TLV, LCA–SOF ja LCA–SVO. Kyseiset reitit olivat ainoita sellaisia reittejä, joiden osalta tuloksen ennen voittoja ja veroja oletettiin olevan rakenneuudistuskaudella positiivinen. Muiden jäljelle jääneiden reittien osalta nettotuloksen oletetaan olevan nolla tai negatiivinen.

| (50) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma sisälsi sekä optimistisen että pessimistisen skenaarion. Pessimistisessä skenaariossa otettiin huomioon ainoastaan edellä johdanto-osan 45 kappaleessa kuvattu tulojen väheneminen. Tämän skenaarion mukaan yritys tuottaa (tulos ennen voittoja ja veroja) tappiota 0,3 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 0 euroa vuonna 2015 ja vuonna 2016 sen toiminta kääntyy voitolliseksi siten, että voittoa saadaan 0,3 miljoonaa euroa sekä vuonna 2016 että vuonna 2017. |
| --- | --- |

(50)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma sisälsi sekä optimistisen että pessimistisen skenaarion. Pessimistisessä skenaariossa otettiin huomioon ainoastaan edellä johdanto-osan 45 kappaleessa kuvattu tulojen väheneminen. Tämän skenaarion mukaan yritys tuottaa (tulos ennen voittoja ja veroja) tappiota 0,3 miljoonaa euroa vuonna 2014 ja 0 euroa vuonna 2015 ja vuonna 2016 sen toiminta kääntyy voitolliseksi siten, että voittoa saadaan 0,3 miljoonaa euroa sekä vuonna 2016 että vuonna 2017.

| (51) | Suunnitelmassa todettiin tietyt elinkelpoisuuden palauttamiseen liittyvät riskit, mutta niiden vaikutusta skenaarioihin, etenkään pessimistiseen skenaarioon, ei kuitenkaan otettu huomioon. Tällaisia riskejä olivat etenkin seuraavat:






  a) | makrotaloudellinen riski, joka liittyy erityisesti öljyn hinnannousun tai Yhdysvaltain dollarin ja euron valuuttakurssimuutosten mahdollisuuteen; öljyn hinnannousun riskin vaikutuksen huomioon ottamiseksi suunnitelmassa määritettiin 1 prosentin vaihtelun vaikutus, joka oli 3 10  000 euroa vuodessa, ja valuuttakurssimuutosten riskin vaikutuksen huomioon ottamiseksi niin ikään 1 prosentin vaihtelun vaikutus, joka oli 4 25  000 euroa vuodessa. |
| --- | --- | --- |

(51)

Suunnitelmassa todettiin tietyt elinkelpoisuuden palauttamiseen liittyvät riskit, mutta niiden vaikutusta skenaarioihin, etenkään pessimistiseen skenaarioon, ei kuitenkaan otettu huomioon. Tällaisia riskejä olivat etenkin seuraavat:

a)

makrotaloudellinen riski, joka liittyy erityisesti öljyn hinnannousun tai Yhdysvaltain dollarin ja euron valuuttakurssimuutosten mahdollisuuteen; öljyn hinnannousun riskin vaikutuksen huomioon ottamiseksi suunnitelmassa määritettiin 1 prosentin vaihtelun vaikutus, joka oli 3 10  000 euroa vuodessa, ja valuuttakurssimuutosten riskin vaikutuksen huomioon ottamiseksi niin ikään 1 prosentin vaihtelun vaikutus, joka oli 4 25  000 euroa vuodessa.

| b) | riski kilpailun lisääntymisestä Tel Aviviin liikennöitävillä reiteillä (Avoin taivas -sopimukseen liittyvä sääntelyn purkaminen, jonka odotetaan lisäävän kilpailua kyseisellä reitillä vuodesta 2015) ja Moskovaan liikennöitävällä reitillä (Cyprus Airwaysin kilpailijan TransAeron odotettu lentovuorojen lisäys); näiden riskien mahdollista vaikutusta Cyprus Airwaysin tuleviin tuloihin ei mallinnettu. |
| --- | --- |

b)

riski kilpailun lisääntymisestä Tel Aviviin liikennöitävillä reiteillä (Avoin taivas -sopimukseen liittyvä sääntelyn purkaminen, jonka odotetaan lisäävän kilpailua kyseisellä reitillä vuodesta 2015) ja Moskovaan liikennöitävällä reitillä (Cyprus Airwaysin kilpailijan TransAeron odotettu lentovuorojen lisäys); näiden riskien mahdollista vaikutusta Cyprus Airwaysin tuleviin tuloihin ei mallinnettu.

Rakenneuudistuksen kustannukset ja rahoittaminen

| (52) | Rakenneuudistuksen kustannukset olivat yhteensä 147,4 miljoonaa euroa, ja ne oli tarkoitus jakaa seuraavasti:

  Taulukko 3


  Rakenneuudistuskustannukset (milj. euroa)







  Kumulatiiviset tappiot | 99,7 |
| --- | --- | --- |
| Muut rakenneuudistuskustannukset (lentokoneiden vuokrasopimuksiin liittyvät maksusuoritukset, irtisanomiskustannukset jne.) | 10,4 |
| Käyttöpääoma | 37,4 |
| Rakenneuudistuskustannukset yhteensä | 147,4 |

(52)

Rakenneuudistuksen kustannukset olivat yhteensä 147,4 miljoonaa euroa, ja ne oli tarkoitus jakaa seuraavasti:

Taulukko 3

Rakenneuudistuskustannukset (milj. euroa)

Kumulatiiviset tappiot

99,7

Muut rakenneuudistuskustannukset (lentokoneiden vuokrasopimuksiin liittyvät maksusuoritukset, irtisanomiskustannukset jne.)

10,4

Käyttöpääoma

37,4

Rakenneuudistuskustannukset yhteensä

147,4

| (53) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukainen rakenneuudistustuen kokonaismäärä oli 102,9 miljoonaa euroa eli 69,8 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Cyprus Airwaysin oli tarkoitus osallistua rakenneuudistuskustannusten kattamiseen (”oma rahoitusosuus”) myymällä tai siirtämällä yhteensä 54,46 miljoonan euron arvoisiksi arvioidut omaisuuserät. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen oma rahoitusosuus koostui seuraavista eristä:

  Taulukko 4


  Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettu oma rahoitusosuus | Määrä (miljoonaa euroa) | Arvioitu toteutuspäivämäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Kahden Airbus A319 -ilma-aluksen myynti | 22,1 | Toteutettu huhtikuussa 2012 |
| Lontoon Heathrow’lla olevan illan lähtö- ja saapumisajan myynti | 15 | Neuvoteltavana |
| Lontoon Heathrow’lla olevan aamun lähtö- ja saapumisajan myynti | 10 | Vuoden 2014 lopussa |
| Varaosien myynti | 3,5 | 2,0 miljoonaa euroa vuonna 2013;
  1,1 miljoonaa euroa vuonna 2014;
  0,4 miljoonaa EUR vuonna 2015 |
| Nikosiassa olevan kiinteän omaisuuden myynti | 3,1 | Toteutettu 6 päivänä elokuuta 2013 |
| Ateenassa olevan kiinteän omaisuuden siirto eläkerahastoon | 0,76 | Siirtosopimus tehty elokuussa 2013 |
| Ehdotettu oma rahoitusosuus yhteensä | 54,46 | |

(53)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukainen rakenneuudistustuen kokonaismäärä oli 102,9 miljoonaa euroa eli 69,8 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Cyprus Airwaysin oli tarkoitus osallistua rakenneuudistuskustannusten kattamiseen (”oma rahoitusosuus”) myymällä tai siirtämällä yhteensä 54,46 miljoonan euron arvoisiksi arvioidut omaisuuserät. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaan yrityksen oma rahoitusosuus koostui seuraavista eristä:

Taulukko 4

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettu oma rahoitusosuus

Määrä (miljoonaa euroa)

Arvioitu toteutuspäivämäärä

Kahden Airbus A319 -ilma-aluksen myynti

22,1

Toteutettu huhtikuussa 2012

Lontoon Heathrow’lla olevan illan lähtö- ja saapumisajan myynti

15

Neuvoteltavana

Lontoon Heathrow’lla olevan aamun lähtö- ja saapumisajan myynti

10

Vuoden 2014 lopussa

Varaosien myynti

3,5

2,0 miljoonaa euroa vuonna 2013;

1,1 miljoonaa euroa vuonna 2014;

0,4 miljoonaa EUR vuonna 2015

Nikosiassa olevan kiinteän omaisuuden myynti

3,1

Toteutettu 6 päivänä elokuuta 2013

Ateenassa olevan kiinteän omaisuuden siirto eläkerahastoon

0,76

Siirtosopimus tehty elokuussa 2013

Ehdotettu oma rahoitusosuus yhteensä

54,46

| (54) | Kyproksen viranomaiset toimittivat kahdesta toteutetusta myynnistä (kaksi Airbus A319 -ilma-alusta ja Nikosiassa sijaitseva kiinteä omaisuus) myyntisopimukset, jotka vahvistivat sen, että määrät vastasivat vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa oletettuja määriä. Vielä toteuttamattomien myyntien osalta (kaksi Lontoon Heathrow’lla olevaa saapumis- ja lähtöaikaa sekä Ateenassa sijaitseva kiinteä omaisuus) Kyproksen viranomaiset olivat toimittaneet erikoistuneiden yritysten tekemät arvonmääritysselvitykset. |
| --- | --- |

(54)

Kyproksen viranomaiset toimittivat kahdesta toteutetusta myynnistä (kaksi Airbus A319 -ilma-alusta ja Nikosiassa sijaitseva kiinteä omaisuus) myyntisopimukset, jotka vahvistivat sen, että määrät vastasivat vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa oletettuja määriä. Vielä toteuttamattomien myyntien osalta (kaksi Lontoon Heathrow’lla olevaa saapumis- ja lähtöaikaa sekä Ateenassa sijaitseva kiinteä omaisuus) Kyproksen viranomaiset olivat toimittaneet erikoistuneiden yritysten tekemät arvonmääritysselvitykset.

Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (55) | Kyproksen viranomaiset ehdottivat, että jotkin edellä mainituista toimenpiteistä katsottaisiin vastasuoritteiksi, joiden tarkoituksena on kilpailuun ja kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten minimoiminen. Tällaisia toimenpiteitä olivat etenkin seuraavat:






  a) | seuraavassa lueteltujen kannattavien reittien (13) lopettaminen: HER–SKG; LCA–FCO; LCA–LED; LCA–LED–PFO–LED–LCA; RHO–SKG–RHO; näiden reittien osuus tarjotuista henkilökilometreistä oli 8,8 prosenttia vuonna 2012; kapasiteetin vähentäminen seuraavilla kannattavilla reiteillä: LCA–LON; LCA–ATH; LCA–SKG; LCA–HER. Kyproksen viranomaisten mukaan tarjottujen henkilökilometrien vähennys kannattavilla reiteillä oli 24 prosenttia vuoden 2012 kapasiteetista; |
| --- | --- | --- |

(55)

Kyproksen viranomaiset ehdottivat, että jotkin edellä mainituista toimenpiteistä katsottaisiin vastasuoritteiksi, joiden tarkoituksena on kilpailuun ja kilpailijoihin kohdistuvien vaikutusten minimoiminen. Tällaisia toimenpiteitä olivat etenkin seuraavat:

a)

seuraavassa lueteltujen kannattavien reittien (13) lopettaminen: HER–SKG; LCA–FCO; LCA–LED; LCA–LED–PFO–LED–LCA; RHO–SKG–RHO; näiden reittien osuus tarjotuista henkilökilometreistä oli 8,8 prosenttia vuonna 2012; kapasiteetin vähentäminen seuraavilla kannattavilla reiteillä: LCA–LON; LCA–ATH; LCA–SKG; LCA–HER. Kyproksen viranomaisten mukaan tarjottujen henkilökilometrien vähennys kannattavilla reiteillä oli 24 prosenttia vuoden 2012 kapasiteetista;

| b) | kahden Lontoon Heathrow’n lentoasemalla olevan lähtö- ja saapumisajan myynti; koska Lontoon Heathrow on täysin koordinoitu lentoasema, Kyproksen viranomaiset katsoivat, että nämä lähtö- ja saapumisajat olisivat riittävä vastasuoritus potentiaalisille kilpailijoille; |
| --- | --- |

b)

kahden Lontoon Heathrow’n lentoasemalla olevan lähtö- ja saapumisajan myynti; koska Lontoon Heathrow on täysin koordinoitu lentoasema, Kyproksen viranomaiset katsoivat, että nämä lähtö- ja saapumisajat olisivat riittävä vastasuoritus potentiaalisille kilpailijoille;

| c) | kaluston vähentäminen seitsemällä lentokoneella. |
| --- | --- |

c)

kaluston vähentäminen seitsemällä lentokoneella.

| (56) | Kyproksen viranomaiset katsoivat, että valtion osallistuminen vuoden 2012 pääomankorotukseen ei ollut valtiontukea, mutta ne sisällyttivät tästä huolimatta toimenpiteen 1 ilmoittamaansa rakenneuudistustukeen. Niiden mukaan vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma oli varovainen ja sisälsi riittävästi vastasuorituksia. Lisäksi ne katsoivat, että yrityksen oma rahoitusosuus oli suurin mahdollinen ja että suunnitelmalla pystyttäisiin palauttamaan yrityksen kannattavuus keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(56)

Kyproksen viranomaiset katsoivat, että valtion osallistuminen vuoden 2012 pääomankorotukseen ei ollut valtiontukea, mutta ne sisällyttivät tästä huolimatta toimenpiteen 1 ilmoittamaansa rakenneuudistustukeen. Niiden mukaan vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma oli varovainen ja sisälsi riittävästi vastasuorituksia. Lisäksi ne katsoivat, että yrityksen oma rahoitusosuus oli suurin mahdollinen ja että suunnitelmalla pystyttäisiin palauttamaan yrityksen kannattavuus keskipitkällä aikavälillä.

| (57) | Kyproksen viranomaiset selittivät lisäksi, miten tärkeä merkitys lentoliikenteellä on Kyproksen taloudelle, ja esittivät toistamiseen ne poikkeukselliset ja odottamattomat olosuhteet, joiden vuoksi Cyprus Airwaysille oli niiden mukaan perusteltua myöntää lisää rakenneuudistustukea. Viranomaiset lisäsivät kyseisiin olosuhteisiin vielä Kyproksen miehitetyssä pohjoisosassa sijaitsevan ”laittoman” lentoaseman, jota turkkilaisten lentoyhtiöiden väitetään käyttävän matkailijoiden tuomiseen Euroopan kohteista Kyprokselle. |
| --- | --- |

(57)

Kyproksen viranomaiset selittivät lisäksi, miten tärkeä merkitys lentoliikenteellä on Kyproksen taloudelle, ja esittivät toistamiseen ne poikkeukselliset ja odottamattomat olosuhteet, joiden vuoksi Cyprus Airwaysille oli niiden mukaan perusteltua myöntää lisää rakenneuudistustukea. Viranomaiset lisäsivät kyseisiin olosuhteisiin vielä Kyproksen miehitetyssä pohjoisosassa sijaitsevan ”laittoman” lentoaseman, jota turkkilaisten lentoyhtiöiden väitetään käyttävän matkailijoiden tuomiseen Euroopan kohteista Kyprokselle.

3.2.2.3   Toimenpide 5: Koulutustuki

| (58) | Kyproksen viranomaisten mukaan Cyprus Airways sai vuosina 2010–2011 koulutustukea 2 69  317,94 euroa osana yksittäisten yritysten jatkokoulutusohjelmia koskevaa tukiohjelmaa, jonka Kyproksen viranomaiset toteuttivat komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (14) mukaisesti. |
| --- | --- |

(58)

Kyproksen viranomaisten mukaan Cyprus Airways sai vuosina 2010–2011 koulutustukea 2 69  317,94 euroa osana yksittäisten yritysten jatkokoulutusohjelmia koskevaa tukiohjelmaa, jonka Kyproksen viranomaiset toteuttivat komission asetuksen (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (14) mukaisesti.

| (59) | Toisin kuin ilmoitettujen toimenpiteiden perusteluiksi esittämiensä väitteiden tapauksessa (ks. esimerkiksi johdanto-osan 68 kappale), koulutustukiohjelmaa koskevissa ja etenkin 14 päivänä maaliskuuta 2013 esittämissään väitteissä Kyproksen viranomaiset katsoivat, ettei Cyprus Airways ollut koulutustuen myöntämisajankohtana vaikeuksissa. Kyproksen viranomaiset katsoivat näin ollen, että toimenpide oli ryhmäpoikkeusasetukseen perustuvan kansallisen koulutustukiohjelman mukainen ja soveltui sen vuoksi sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(59)

Toisin kuin ilmoitettujen toimenpiteiden perusteluiksi esittämiensä väitteiden tapauksessa (ks. esimerkiksi johdanto-osan 68 kappale), koulutustukiohjelmaa koskevissa ja etenkin 14 päivänä maaliskuuta 2013 esittämissään väitteissä Kyproksen viranomaiset katsoivat, ettei Cyprus Airways ollut koulutustuen myöntämisajankohtana vaikeuksissa. Kyproksen viranomaiset katsoivat näin ollen, että toimenpide oli ryhmäpoikkeusasetukseen perustuvan kansallisen koulutustukiohjelman mukainen ja soveltui sen vuoksi sisämarkkinoille.

3.3   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

3.3.1   Ensimmäinen muodollinen tutkintamenettely

| (60) | Komissio teki 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 41–46 kappale) alustavan päätelmän, jonka mukaan Cyprus Airways voitiin vähintäänkin vuodesta 2010 lähtien katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi yhteisön suuntaviivoista valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetun komission tiedonannon, jäljempänä ”pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetut suuntaviivat” (15), tarkoittamassa merkityksessä. |
| --- | --- |

(60)

Komissio teki 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 41–46 kappale) alustavan päätelmän, jonka mukaan Cyprus Airways voitiin vähintäänkin vuodesta 2010 lähtien katsoa vaikeuksissa olevaksi yritykseksi yhteisön suuntaviivoista valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetun komission tiedonannon, jäljempänä ”pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetut suuntaviivat” (15), tarkoittamassa merkityksessä.

| (61) | Komissio päätteli tämän perusteella alustavasti, että toimenpiteet 1, 2 ja 3 olivat valtiontukea, ja ilmoitti epäilevänsä niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Toimenpiteet eivät näyttäneet olevan pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaisia, koska pääomankorotuksen yhteydessä ei ollut esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa ja pelastamistuki oli annettu tukena, joka näytti sisältävän myös osan pääomankorotuksesta. Komissio esitti myös epäilyjä siitä, oliko tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettu. Tämän periaatteen mukaan yritykselle voidaan myöntää pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukea vain kerran kymmenessä vuodessa. Komissio kyseenalaisti erityisesti sen, olivatko Kyproksen viranomaisten perusteluina esittämät olosuhteet sellaisia poikkeuksellisia ja odottamattomia olosuhteita, joiden vuoksi rakenneuudistustukea voitiin myöntää lisää. |
| --- | --- |

(61)

Komissio päätteli tämän perusteella alustavasti, että toimenpiteet 1, 2 ja 3 olivat valtiontukea, ja ilmoitti epäilevänsä niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. Toimenpiteet eivät näyttäneet olevan pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaisia, koska pääomankorotuksen yhteydessä ei ollut esitetty rakenneuudistussuunnitelmaa ja pelastamistuki oli annettu tukena, joka näytti sisältävän myös osan pääomankorotuksesta. Komissio esitti myös epäilyjä siitä, oliko tuen ainutkertaisuuden periaatetta noudatettu. Tämän periaatteen mukaan yritykselle voidaan myöntää pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukea vain kerran kymmenessä vuodessa. Komissio kyseenalaisti erityisesti sen, olivatko Kyproksen viranomaisten perusteluina esittämät olosuhteet sellaisia poikkeuksellisia ja odottamattomia olosuhteita, joiden vuoksi rakenneuudistustukea voitiin myöntää lisää.

3.3.2   Toinen muodollinen tutkintamenettely

| (62) | Komissio toisti 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä alustavan päätelmänsä siitä, että Cyprus Airwaysin voitiin katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2010. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteet 4 (johon sisältyivät myös toimenpiteet 1 ja 2) ja 5 olivat valtiontukea, ja esitti epäilyjä niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille, koska toimenpiteet eivät näyttäneet olevan pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen (toimenpiteet 1, 2 ja 4) ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (toimenpide 5) mukaisia. |
| --- | --- |

(62)

Komissio toisti 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä alustavan päätelmänsä siitä, että Cyprus Airwaysin voitiin katsoa olleen vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2010. Näin ollen komissio katsoi alustavasti, että toimenpiteet 4 (johon sisältyivät myös toimenpiteet 1 ja 2) ja 5 olivat valtiontukea, ja esitti epäilyjä niiden soveltuvuudesta sisämarkkinoille, koska toimenpiteet eivät näyttäneet olevan pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen (toimenpiteet 1, 2 ja 4) ja yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (toimenpide 5) mukaisia.

| (63) | Komissiolla oli epäilyjä etenkin siitä, perustuiko rakenneuudistussuunnitelma varovaisiin oletuksiin ja voitiinko sillä palauttaa yrityksen elinkelpoisuus vakiintuneen käytännön mukaisessa kohtuullisessa ajassa. Komissio katsoi lisäksi, ettei yrityksen oma rahoitusosuus ollut riittävä, ja kyseenalaisti sen, että ehdotetut vastasuoritteet koskivat tappiottomia reittejä. |
| --- | --- |

(63)

Komissiolla oli epäilyjä etenkin siitä, perustuiko rakenneuudistussuunnitelma varovaisiin oletuksiin ja voitiinko sillä palauttaa yrityksen elinkelpoisuus vakiintuneen käytännön mukaisessa kohtuullisessa ajassa. Komissio katsoi lisäksi, ettei yrityksen oma rahoitusosuus ollut riittävä, ja kyseenalaisti sen, että ehdotetut vastasuoritteet koskivat tappiottomia reittejä.

| (64) | Lopuksi komissio toisti epäilynsä, jotka koskivat olosuhteita, joiden vuoksi tuen ainutkertaisuuden periaatteesta poikkeamisen katsottiin olevan perusteltua. Se totesi, että Cyprus Airways lisäsi Kreikan sisäisiä lentojaan vuosina 2011–2013 ja kasvatti näin samalla Kreikan markkinoihin liittyvää riskiään tietoisesti. Turkin kyproslaisille lentokoneille asettamaa ylilentokieltoa ja saaren miehitetyllä alueella sijaitsevan lentoaseman toimintaa ei voitu pitää poikkeuksellisina olosuhteina, koska kyseiset olosuhteet olivat olleet olemassa jo pitkän aikaa. |
| --- | --- |

(64)

Lopuksi komissio toisti epäilynsä, jotka koskivat olosuhteita, joiden vuoksi tuen ainutkertaisuuden periaatteesta poikkeamisen katsottiin olevan perusteltua. Se totesi, että Cyprus Airways lisäsi Kreikan sisäisiä lentojaan vuosina 2011–2013 ja kasvatti näin samalla Kreikan markkinoihin liittyvää riskiään tietoisesti. Turkin kyproslaisille lentokoneille asettamaa ylilentokieltoa ja saaren miehitetyllä alueella sijaitsevan lentoaseman toimintaa ei voitu pitää poikkeuksellisina olosuhteina, koska kyseiset olosuhteet olivat olleet olemassa jo pitkän aikaa.

| (65) | Komissio totesi, että koulutustukena myönnetyn määrän olisi joka tapauksessa pitänyt olla osa Cyprus Airwaysille myönnettyä rakenneuudistustukea ja se olisi sen vuoksi pitänyt ottaa huomioon myös vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa. |
| --- | --- |

(65)

Komissio totesi, että koulutustukena myönnetyn määrän olisi joka tapauksessa pitänyt olla osa Cyprus Airwaysille myönnettyä rakenneuudistustukea ja se olisi sen vuoksi pitänyt ottaa huomioon myös vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa.

| (66) | Helmikuun 4 päivänä 2014 antamassaan päätöksessä komissio ei ottanut kantaa siihen, oliko mahdollinen 10 miljoonan euron lyhytaikainen laina valtiontukea, koska lainaehdot olivat epäselvät. |
| --- | --- |

(66)

Helmikuun 4 päivänä 2014 antamassaan päätöksessä komissio ei ottanut kantaa siihen, oliko mahdollinen 10 miljoonan euron lyhytaikainen laina valtiontukea, koska lainaehdot olivat epäselvät.

4.   MUODOLLISIA TUTKINTAMENETTELYJÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

4.1   KYPROKSEN HUOMAUTUKSET

| (67) | Vaikka tämä päätös koskee kolmea erillistä menettelyä, komissio toteaa, että menettelyt ovat kattavuudeltaan osin päällekkäisiä, koska ne koskevat samaa tuensaajaa ja osin samoja toimenpiteitä. Näin ollen komissio katsoo aiheelliseksi esittää Kyproksen huomautukset molemmista muodollisista tutkintamenettelyistä yhdessä. |
| --- | --- |

(67)

Vaikka tämä päätös koskee kolmea erillistä menettelyä, komissio toteaa, että menettelyt ovat kattavuudeltaan osin päällekkäisiä, koska ne koskevat samaa tuensaajaa ja osin samoja toimenpiteitä. Näin ollen komissio katsoo aiheelliseksi esittää Kyproksen huomautukset molemmista muodollisista tutkintamenettelyistä yhdessä.

| (68) | Ensimmäisen muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä esittämissään huomautuksissa Kyproksen viranomaiset vahvistivat, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009. |
| --- | --- |

(68)

Ensimmäisen muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä esittämissään huomautuksissa Kyproksen viranomaiset vahvistivat, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009.

| (69) | Siltä osin kuin on kyse valtion osallistumisesta vuonna 2012 toteutettuun osakepääoman korotukseen, Kyproksen viranomaiset väittivät ensin, että valtio toimi varovaisen markkinataloussijoittajan tavoin ja että sen tavoitteena oli suojata sijoituksensa arvo ja estää kielteiset vaikutukset Cyprus Airwaysiin liittyvään muuhun kaupalliseen toimintaan Kyproksella. Muiden osakkeenomistajien hyvin vähäisen osallistumisen pääomankorotukseen katsottiin johtuvan Kyproksen silloisesta vaikeasta taloustilanteesta. Kyproksen viranomaiset hyväksyivät kuitenkin sen, että valtion osuus vuoden 2012 osakepääoman korotuksesta sisällytettiin ilmoitettuun rakenneuudistustukeen. |
| --- | --- |

(69)

Siltä osin kuin on kyse valtion osallistumisesta vuonna 2012 toteutettuun osakepääoman korotukseen, Kyproksen viranomaiset väittivät ensin, että valtio toimi varovaisen markkinataloussijoittajan tavoin ja että sen tavoitteena oli suojata sijoituksensa arvo ja estää kielteiset vaikutukset Cyprus Airwaysiin liittyvään muuhun kaupalliseen toimintaan Kyproksella. Muiden osakkeenomistajien hyvin vähäisen osallistumisen pääomankorotukseen katsottiin johtuvan Kyproksen silloisesta vaikeasta taloustilanteesta. Kyproksen viranomaiset hyväksyivät kuitenkin sen, että valtion osuus vuoden 2012 osakepääoman korotuksesta sisällytettiin ilmoitettuun rakenneuudistustukeen.

| (70) | Pelastamistuesta Kyproksen viranomaiset väittivät, että kyseessä oli käteisvarojen vähimmäismäärä, jonka yritys tarvitsi tervehdyttämissuunnitelman korvaavan uuden rakenneuudistussuunnitelman valmistumiseen asti. Viranomaisten mukaan 1,66 prosentin korko (16) vastasi terveiltä yrityksiltä perittävää korkoa. Ne viittasivat myös ilman pelastamistukea edessä olevan Cyprus Airwaysin konkurssin sosiaalisiin vaikutuksiin ja yrityksen tärkeään merkitykseen saaren liikenneyhteyksille. |
| --- | --- |

(70)

Pelastamistuesta Kyproksen viranomaiset väittivät, että kyseessä oli käteisvarojen vähimmäismäärä, jonka yritys tarvitsi tervehdyttämissuunnitelman korvaavan uuden rakenneuudistussuunnitelman valmistumiseen asti. Viranomaisten mukaan 1,66 prosentin korko (16) vastasi terveiltä yrityksiltä perittävää korkoa. Ne viittasivat myös ilman pelastamistukea edessä olevan Cyprus Airwaysin konkurssin sosiaalisiin vaikutuksiin ja yrityksen tärkeään merkitykseen saaren liikenneyhteyksille.

| (71) | Vapaaehtoisten korvausten osalta Kyproksen viranomaiset ovat todenneet, ettei Cyprus Airwaysilla ollut velvollisuutta maksaa tällaisia korvauksia irtisanotuille työntekijöille. Näin ollen, jos valtio tarjoaisi vapaaehtoisia korvauksia, Cyprus Airways ei saisi tästä etua, koska tällaisilla korvauksilla ei poistettaisi yrityksellä sopimusten perusteella olevia maksuvelvoitteita. |
| --- | --- |

(71)

Vapaaehtoisten korvausten osalta Kyproksen viranomaiset ovat todenneet, ettei Cyprus Airwaysilla ollut velvollisuutta maksaa tällaisia korvauksia irtisanotuille työntekijöille. Näin ollen, jos valtio tarjoaisi vapaaehtoisia korvauksia, Cyprus Airways ei saisi tästä etua, koska tällaisilla korvauksilla ei poistettaisi yrityksellä sopimusten perusteella olevia maksuvelvoitteita.

| (72) | Rakenneuudistuskauden keston osalta viranomaiset viittasivat pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettuihin suuntaviivoihin, joiden mukaan rakenneuudistuskauden on oltava ”mahdollisimman lyhyt”, ja tapauksiin (17), joissa komissio oli hyväksynyt yli viiden vuoden pituisen rakenneuudistuskauden. Lisäksi ne selittivät, että joulukuuhun 2012 ulottuva jakso oli käytännössä ollut ”menetettyä aikaa”. Syynä tähän olivat olleet johtokunnassa tapahtunut muutos, toteuttamatta jääneen tervehdyttämissuunnitelman valmistelu ja yrityksen taloudellisen tilanteen heikkeneminen, jonka vuoksi ei voitu toteuttaa alkuperäistä suunnitelmaa eli pari passu -periaatteella tehtävää pääomankorotusta, johon ei liittynyt valtiontukea eikä pelastamistukilainaa. |
| --- | --- |

(72)

Rakenneuudistuskauden keston osalta viranomaiset viittasivat pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettuihin suuntaviivoihin, joiden mukaan rakenneuudistuskauden on oltava ”mahdollisimman lyhyt”, ja tapauksiin (17), joissa komissio oli hyväksynyt yli viiden vuoden pituisen rakenneuudistuskauden. Lisäksi ne selittivät, että joulukuuhun 2012 ulottuva jakso oli käytännössä ollut ”menetettyä aikaa”. Syynä tähän olivat olleet johtokunnassa tapahtunut muutos, toteuttamatta jääneen tervehdyttämissuunnitelman valmistelu ja yrityksen taloudellisen tilanteen heikkeneminen, jonka vuoksi ei voitu toteuttaa alkuperäistä suunnitelmaa eli pari passu -periaatteella tehtävää pääomankorotusta, johon ei liittynyt valtiontukea eikä pelastamistukilainaa.

| (73) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman osalta Kyproksen viranomaiset pysyivät kannassaan, jonka mukaan Cyprus Airways voi suunnitelman avulla palauttaa elinkelpoisuutensa huolimatta kilpailun lisääntymisen riskistä ja turistiluokan ateriatarjoilun lopettamisesta mahdollisesti seurauksena olevasta matkustajien vähentymisestä. Lisäksi ne katsoivat, että suunnitelma perustui varovaisiin oletuksiin yrityksen rahoitusasemasta, jäljelle jääneen verkoston tehokkuudesta, polttoaineen hintojen vaihtelusta sekä euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssista. Ne myös huomauttivat, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma sisälsi tulojen osalta keskipitkän ja pitkän aikavälin aloitteita, joita ei ollut otettu huomioon kyseiseen suunnitelmaan perustuvissa laskelmissa. Näihin kuului muun muassa mahdollisten suoramarkkinointi- ja suoramyyntimenetelmien käyttöönotto. |
| --- | --- |

(73)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman osalta Kyproksen viranomaiset pysyivät kannassaan, jonka mukaan Cyprus Airways voi suunnitelman avulla palauttaa elinkelpoisuutensa huolimatta kilpailun lisääntymisen riskistä ja turistiluokan ateriatarjoilun lopettamisesta mahdollisesti seurauksena olevasta matkustajien vähentymisestä. Lisäksi ne katsoivat, että suunnitelma perustui varovaisiin oletuksiin yrityksen rahoitusasemasta, jäljelle jääneen verkoston tehokkuudesta, polttoaineen hintojen vaihtelusta sekä euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssista. Ne myös huomauttivat, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma sisälsi tulojen osalta keskipitkän ja pitkän aikavälin aloitteita, joita ei ollut otettu huomioon kyseiseen suunnitelmaan perustuvissa laskelmissa. Näihin kuului muun muassa mahdollisten suoramarkkinointi- ja suoramyyntimenetelmien käyttöönotto.

| (74) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti säilytettävien tappiollisten reittien osalta Kyproksen viranomaiset totesivat, että niiden kaikkien bruttovaikutus oli positiivinen (eli tulot kattoivat vähintään muuttuvat kustannukset) ja että yrityksen oli säilytettävä verkostonsa riittävän kattavana houkutellakseen matkustajia. |
| --- | --- |

(74)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaisesti säilytettävien tappiollisten reittien osalta Kyproksen viranomaiset totesivat, että niiden kaikkien bruttovaikutus oli positiivinen (eli tulot kattoivat vähintään muuttuvat kustannukset) ja että yrityksen oli säilytettävä verkostonsa riittävän kattavana houkutellakseen matkustajia.

| (75) | Lisäksi Kyproksen viranomaiset viittasivat sellaisiin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman osatekijöihin, joiden osalta kehitys oli ollut odotettua myönteisempää, kuten maahuolintakustannusten vähentämiseen Larnakan lentoasemalla. Ne totesivat lisäksi, ettei yrityksellä ollut maksamatonta velkaa Larnakan lentoaseman maahuolintayhtiölle. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi Kyproksen viranomaiset viittasivat sellaisiin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman osatekijöihin, joiden osalta kehitys oli ollut odotettua myönteisempää, kuten maahuolintakustannusten vähentämiseen Larnakan lentoasemalla. Ne totesivat lisäksi, ettei yrityksellä ollut maksamatonta velkaa Larnakan lentoaseman maahuolintayhtiölle.

| (76) | Vastasuoritteista Kyproksen viranomaiset totesivat, että kaikki reitit, jotka oli tarkoitus lopettaa tai joilla oli tarkoitus vähentää kapasiteettia, olivat yhtä (18) lukuun ottamatta kannattavia bruttovaikutuksen tasolla vuonna 2012 eli niistä saatavat tulot kattoivat muuttuvat kustannukset. Ne toimittivat lisäksi taulukon, jossa ilmoitettiin tarjotut henkilökilometrit reittiä kohti. |
| --- | --- |

(76)

Vastasuoritteista Kyproksen viranomaiset totesivat, että kaikki reitit, jotka oli tarkoitus lopettaa tai joilla oli tarkoitus vähentää kapasiteettia, olivat yhtä (18) lukuun ottamatta kannattavia bruttovaikutuksen tasolla vuonna 2012 eli niistä saatavat tulot kattoivat muuttuvat kustannukset. Ne toimittivat lisäksi taulukon, jossa ilmoitettiin tarjotut henkilökilometrit reittiä kohti.

| (77) | Kun tarkastellaan tuen rajoittamista välttämättömään ja tuensaajan omaa rahoitusosuutta, Kyproksen viranomaiset ilmoittivat lisäomaisuuseristä, jotka Cyprus Airwaysin oli tarkoitus myydä oman rahoitusosuutensa kasvattamiseksi. Nämä omaisuuserät muodostuivat yhdestä jäljelle jääneestä Cyprus Airwaysin omistamasta lentokoneesta ja kahdesta moottorista. Tällä välin kaksi Lontoon Heathrow’n lentoasemalla olevaa lähtö- ja saapumisaikaa oli myyty odotettua korkeampaan kokonaishintaan, mikä kasvatti suunniteltua yrityksen omaa rahoitusosuutta 41,8 prosenttiin rakenneuudistuskustannuksista. |
| --- | --- |

(77)

Kun tarkastellaan tuen rajoittamista välttämättömään ja tuensaajan omaa rahoitusosuutta, Kyproksen viranomaiset ilmoittivat lisäomaisuuseristä, jotka Cyprus Airwaysin oli tarkoitus myydä oman rahoitusosuutensa kasvattamiseksi. Nämä omaisuuserät muodostuivat yhdestä jäljelle jääneestä Cyprus Airwaysin omistamasta lentokoneesta ja kahdesta moottorista. Tällä välin kaksi Lontoon Heathrow’n lentoasemalla olevaa lähtö- ja saapumisaikaa oli myyty odotettua korkeampaan kokonaishintaan, mikä kasvatti suunniteltua yrityksen omaa rahoitusosuutta 41,8 prosenttiin rakenneuudistuskustannuksista.

| (78) | Kyproksen viranomaiset vahvistivat, että eläkerahasto on osa Cyprus Airwaysia mutta erillinen oikeushenkilö ja että Ateenassa sijaitsevan kiinteistön siirto merkitsee, ettei Cyprus Airwaysilla enää ole siihen määräysvaltaa. Viranomaiset katsoivat tämän vuoksi, että Ateenassa sijaitsevan kiinteistön siirto eläkerahastoon oli todellista omaa rahoitusta, jolla pienennettiin rahaston alijäämän kattamisesta aiheutuvia rakenneuudistuskustannuksia. |
| --- | --- |

(78)

Kyproksen viranomaiset vahvistivat, että eläkerahasto on osa Cyprus Airwaysia mutta erillinen oikeushenkilö ja että Ateenassa sijaitsevan kiinteistön siirto merkitsee, ettei Cyprus Airwaysilla enää ole siihen määräysvaltaa. Viranomaiset katsoivat tämän vuoksi, että Ateenassa sijaitsevan kiinteistön siirto eläkerahastoon oli todellista omaa rahoitusta, jolla pienennettiin rahaston alijäämän kattamisesta aiheutuvia rakenneuudistuskustannuksia.

| (79) | Kyproksen viranomaiset selittivät myös, että toimenpiteen 4 mukaista rakenneuudistustukea mukautettaisiin toteutuneen oman rahoitusosuuden perusteella siten, että kyseisten kahden määrän summa kattaa ainoastaan rakenneuudistuskustannukset. Näin ollen rakenneuudistustukea vähennetään, jos omasta rahoitusosuudesta saatavat tulot kasvavat. |
| --- | --- |

(79)

Kyproksen viranomaiset selittivät myös, että toimenpiteen 4 mukaista rakenneuudistustukea mukautettaisiin toteutuneen oman rahoitusosuuden perusteella siten, että kyseisten kahden määrän summa kattaa ainoastaan rakenneuudistuskustannukset. Näin ollen rakenneuudistustukea vähennetään, jos omasta rahoitusosuudesta saatavat tulot kasvavat.

| (80) | Lopullinen ehdotettu oma rahoitusosuus muodostuu näin ollen seuraavasti:

  Taulukko 5


  Ehdotettu oma rahoitusosuus Kyproksen esittämien huomautusten jälkeen | Määrä (miljoonaa euroa) | Toteutuminen – Arviointi |
| --- | --- | --- | --- |
| Kahden Airbus A319 -ilma-aluksen myynti | 22,1 | Toteutettu huhtikuussa 2012 |
| Lontoon Heathrow’lla olevan illan lähtö- ja saapumisajan myynti | 6,3 | Siirtosopimus tehty marraskuussa 2014 |
| Lontoon Heathrow’lla olevan aamun lähtö- ja saapumisajan myynti | 22,8 | Siirtosopimus tehty kesäkuussa 2014 |
| Varaosien myynti | 3,5 | Ei asiantuntija-arviota – arvioitu määrä:
  2,0 miljoonaa euroa vuonna 2013;
  1,1 miljoonaa euroa vuonna 2014;
  0,4 miljoonaa EUR vuonna 2015
  Toteutunut Kyproksen viranomaisten toimittamien tietojen perusteella: 0,86 miljoonaa euroa |
| Nikosiassa olevan kiinteän omaisuuden myynti | 3,1 | Toteutettu 6 päivänä elokuuta 2013 |
| Ateenassa olevan kiinteän omaisuuden siirto eläkerahastoon | 0,76 | Perustuu asiantuntija-arvioon – siirtosopimus tehty elokuussa 2013 |
| Yhden Airbus A320 -ilma-aluksen myynti | 2,5 | Ei asiantuntija-arviota – myyntiä ei vielä toteutettu |
| Kahden moottorin myynti | 0,51 | Toteutettu 28 päivänä huhtikuuta 2014 |
| Ehdotettu oma rahoitusosuus yhteensä | 61,57 | |

(80)

Lopullinen ehdotettu oma rahoitusosuus muodostuu näin ollen seuraavasti:

Taulukko 5

Ehdotettu oma rahoitusosuus Kyproksen esittämien huomautusten jälkeen

Määrä (miljoonaa euroa)

Toteutuminen – Arviointi

Kahden Airbus A319 -ilma-aluksen myynti

22,1

Toteutettu huhtikuussa 2012

Lontoon Heathrow’lla olevan illan lähtö- ja saapumisajan myynti

6,3

Siirtosopimus tehty marraskuussa 2014

Lontoon Heathrow’lla olevan aamun lähtö- ja saapumisajan myynti

22,8

Siirtosopimus tehty kesäkuussa 2014

Varaosien myynti

3,5

Ei asiantuntija-arviota – arvioitu määrä:

2,0 miljoonaa euroa vuonna 2013;

1,1 miljoonaa euroa vuonna 2014;

0,4 miljoonaa EUR vuonna 2015

Toteutunut Kyproksen viranomaisten toimittamien tietojen perusteella: 0,86 miljoonaa euroa

Nikosiassa olevan kiinteän omaisuuden myynti

3,1

Toteutettu 6 päivänä elokuuta 2013

Ateenassa olevan kiinteän omaisuuden siirto eläkerahastoon

0,76

Perustuu asiantuntija-arvioon – siirtosopimus tehty elokuussa 2013

Yhden Airbus A320 -ilma-aluksen myynti

2,5

Ei asiantuntija-arviota – myyntiä ei vielä toteutettu

Kahden moottorin myynti

0,51

Toteutettu 28 päivänä huhtikuuta 2014

Ehdotettu oma rahoitusosuus yhteensä

61,57

| (81) | Kyproksen viranomaiset ovat myöntäneet, että suunniteltu 41,8 prosentin oma rahoitusosuus on pienempi kuin mitä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa edellytetään (suuryritysten tapauksessa 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista). Ne kuitenkin katsoivat, että Cyprus Airwaysin tilanne oli erityisen vaikea, minkä vuoksi pitäisi olla perusteltua hyväksyä vaadittua pienempi oma rahoitusosuus erityisesti maan taloudellisen tilanteen ja Turkin asettaman ylilentokiellon vuoksi. Viranomaiset viittasivat lisäksi kapasiteetin merkittävään vähentämiseen. |
| --- | --- |

(81)

Kyproksen viranomaiset ovat myöntäneet, että suunniteltu 41,8 prosentin oma rahoitusosuus on pienempi kuin mitä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa edellytetään (suuryritysten tapauksessa 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista). Ne kuitenkin katsoivat, että Cyprus Airwaysin tilanne oli erityisen vaikea, minkä vuoksi pitäisi olla perusteltua hyväksyä vaadittua pienempi oma rahoitusosuus erityisesti maan taloudellisen tilanteen ja Turkin asettaman ylilentokiellon vuoksi. Viranomaiset viittasivat lisäksi kapasiteetin merkittävään vähentämiseen.

| (82) | Tuen ainutkertaisuuden periaatteen osalta Kyproksen viranomaiset ovat toimittamissaan huomautuksissa tuoneet useaan otteeseen esille finanssikriisin vaikutukset Kreikkaan ja Kyprokseen, Turkin kyproslaisille lentokoneille asettaman ylilentokiellon, Kyproksen miehitetyssä pohjoisosassa sijaitsevan ”laittoman” lentoaseman toiminnan, Lähi-idän epävakaan poliittisen tilanteen sekä sen, että pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämisen ei pitäisi yksinään riittää perusteeksi kiellolle, joka estää tällaisen lisätuen myöntämisen samalle tuensaajalle. |
| --- | --- |

(82)

Tuen ainutkertaisuuden periaatteen osalta Kyproksen viranomaiset ovat toimittamissaan huomautuksissa tuoneet useaan otteeseen esille finanssikriisin vaikutukset Kreikkaan ja Kyprokseen, Turkin kyproslaisille lentokoneille asettaman ylilentokiellon, Kyproksen miehitetyssä pohjoisosassa sijaitsevan ”laittoman” lentoaseman toiminnan, Lähi-idän epävakaan poliittisen tilanteen sekä sen, että pelastamis- ja/tai rakenneuudistustuen myöntämisen ei pitäisi yksinään riittää perusteeksi kiellolle, joka estää tällaisen lisätuen myöntämisen samalle tuensaajalle.

| (83) | Kyproksen viranomaiset katsoivat, että Cyprus Airwaysin kotimaan lentojen lisääminen Kreikassa vuosina 2011–2013 oli osoitus siitä, että kriisin vaikutuksia oli vaikea ennustaa. Lisäksi ne totesivat, että joillakin Lähi-idän reiteillä, joista yritys sai tuloja, joiden osuus ”ei ollut vähäpätöinen”, matkustajamäärät vähenivät huomattavasti. Esimerkiksi Egyptistä tulevien matkustajien määrä väheni 94 prosenttia. Euroopan taloudellisen tilanteen ja Lähi-idän levottomuuksien kielteisistä vaikutuksista Cyprus Airwaysin tilanteeseen varoitettiin jo yrityksen vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuosikertomuksissa, ja komissio mainitsi kyseiset varoitukset 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä. Varoituksia pidettiin ”yleisinä huomautuksina”. |
| --- | --- |

(83)

Kyproksen viranomaiset katsoivat, että Cyprus Airwaysin kotimaan lentojen lisääminen Kreikassa vuosina 2011–2013 oli osoitus siitä, että kriisin vaikutuksia oli vaikea ennustaa. Lisäksi ne totesivat, että joillakin Lähi-idän reiteillä, joista yritys sai tuloja, joiden osuus ”ei ollut vähäpätöinen”, matkustajamäärät vähenivät huomattavasti. Esimerkiksi Egyptistä tulevien matkustajien määrä väheni 94 prosenttia. Euroopan taloudellisen tilanteen ja Lähi-idän levottomuuksien kielteisistä vaikutuksista Cyprus Airwaysin tilanteeseen varoitettiin jo yrityksen vuosien 2007, 2008 ja 2009 vuosikertomuksissa, ja komissio mainitsi kyseiset varoitukset 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä. Varoituksia pidettiin ”yleisinä huomautuksina”.

| (84) | Kyproksen viranomaiset huomauttivat myös, että matkustajien kokonaismäärä Kyproksen markkinoilla oli viime vuosina säilynyt melko vakaana mutta että suurin osa matkustajista tuli nykyisin Israelista ja Venäjältä. Turkin asettama ylilentokielto haittasi Cyprus Airwaysin toimintaa Venäjän markkinoilla, koska se pidensi lentoaikoja. Viranomaiset toimittivat lisäksi todisteita siitä, että vaikka matkustajamäärät Kreikan markkinoilla olivat vuodesta 2008 lähtien vähentyneet hyvin vähän, kreikkalaisten lentoyhtiöiden veloittama lentolipun keskihinta (kotimaan lennot mukaan luettuina) oli laskenut merkittävästi. |
| --- | --- |

(84)

Kyproksen viranomaiset huomauttivat myös, että matkustajien kokonaismäärä Kyproksen markkinoilla oli viime vuosina säilynyt melko vakaana mutta että suurin osa matkustajista tuli nykyisin Israelista ja Venäjältä. Turkin asettama ylilentokielto haittasi Cyprus Airwaysin toimintaa Venäjän markkinoilla, koska se pidensi lentoaikoja. Viranomaiset toimittivat lisäksi todisteita siitä, että vaikka matkustajamäärät Kreikan markkinoilla olivat vuodesta 2008 lähtien vähentyneet hyvin vähän, kreikkalaisten lentoyhtiöiden veloittama lentolipun keskihinta (kotimaan lennot mukaan luettuina) oli laskenut merkittävästi.

| (85) | Lyhytaikaisesta 10 miljoonan euron lainasta Kyproksen viranomaiset totesivat, että ne aikoivat myydä Lontoon Heathrow’lla olevan illan lähtö- ja saapumisajan korkeaan hintaan, minkä vuoksi lainaa ei tarvittaisi. |
| --- | --- |

(85)

Lyhytaikaisesta 10 miljoonan euron lainasta Kyproksen viranomaiset totesivat, että ne aikoivat myydä Lontoon Heathrow’lla olevan illan lähtö- ja saapumisajan korkeaan hintaan, minkä vuoksi lainaa ei tarvittaisi.

| (86) | Lopuksi Kyproksen viranomaiset perustelivat vuosina 2010 ja 2011 myönnettyä koulutustukea toteamalla, että Cyprus Airwaysin vaikeudet alkoivat vasta vuoden 2011 lopulla. Tämä oli ristiriidassa niiden aikaisemmin esittämien huomautusten kanssa (ks. edellä johdanto-osan 68 kappale). |
| --- | --- |

(86)

Lopuksi Kyproksen viranomaiset perustelivat vuosina 2010 ja 2011 myönnettyä koulutustukea toteamalla, että Cyprus Airwaysin vaikeudet alkoivat vasta vuoden 2011 lopulla. Tämä oli ristiriidassa niiden aikaisemmin esittämien huomautusten kanssa (ks. edellä johdanto-osan 68 kappale).

4.2   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (87) | Kahden muodollisen tutkintamenettelyn aikana huomautuksia esittivät Air France Consulting, kolme kilpailijaa (Ryanair, International Airlines Group ja kolmas kilpailija, joka ei halunnut nimeään julkistettavan), Cyprus Airwaysin ammattiliitot (19) sekä tuensaaja. |
| --- | --- |

(87)

Kahden muodollisen tutkintamenettelyn aikana huomautuksia esittivät Air France Consulting, kolme kilpailijaa (Ryanair, International Airlines Group ja kolmas kilpailija, joka ei halunnut nimeään julkistettavan), Cyprus Airwaysin ammattiliitot (19) sekä tuensaaja.

| (88) | Cyprus Airwaysin tervehdyttämissuunnitelman laatimisesta vastannut Air France Consulting selvensi, että suunnitelmalla oli tarkoitus kääntää Cyprus Airwaysin toiminta voitolliseksi yhdessä vuodessa ja korjata sen rahoitusasema kaikilta osin kahdessa vuodessa ja että tarvittava pääoma saataisiin uudistamalla rahoitusrakennetta käteisvarojen käyttämisen sijaan. Se myös ilmoitti pitävänsä tervehdyttämissuunnitelmaa uskottavana ja totesi, että suunnitelma perustui siihen, että Cyprus Airways kehittää toimintaansa Ateenasta lähtevillä kansainvälisillä Euroopan reiteillä. Lisäksi se totesi, että Cyprus Airwaysin vuonna 2013 tekemät päätökset (kaluston supistaminen kuuteen lentokoneeseen ja 490 työntekijän irtisanominen) heikentäisivät yrityksen taloudellista tilannetta entisestään. |
| --- | --- |

(88)

Cyprus Airwaysin tervehdyttämissuunnitelman laatimisesta vastannut Air France Consulting selvensi, että suunnitelmalla oli tarkoitus kääntää Cyprus Airwaysin toiminta voitolliseksi yhdessä vuodessa ja korjata sen rahoitusasema kaikilta osin kahdessa vuodessa ja että tarvittava pääoma saataisiin uudistamalla rahoitusrakennetta käteisvarojen käyttämisen sijaan. Se myös ilmoitti pitävänsä tervehdyttämissuunnitelmaa uskottavana ja totesi, että suunnitelma perustui siihen, että Cyprus Airways kehittää toimintaansa Ateenasta lähtevillä kansainvälisillä Euroopan reiteillä. Lisäksi se totesi, että Cyprus Airwaysin vuonna 2013 tekemät päätökset (kaluston supistaminen kuuteen lentokoneeseen ja 490 työntekijän irtisanominen) heikentäisivät yrityksen taloudellista tilannetta entisestään.

| (89) | Kolme kilpailijaa olivat eri mieltä Kyproksen viranomaisten kanssa näiden esittämistä väitteistä, jotka koskivat Cyprus Airwaysin merkitystä Kyproksen infrastruktuurille ja kehitykselle ja ilmoittivat olevansa valmiita laajentamaan toimintaansa Kyprokselle ja Kyprokselta liikennöimiensä reittien osalta. |
| --- | --- |

(89)

Kolme kilpailijaa olivat eri mieltä Kyproksen viranomaisten kanssa näiden esittämistä väitteistä, jotka koskivat Cyprus Airwaysin merkitystä Kyproksen infrastruktuurille ja kehitykselle ja ilmoittivat olevansa valmiita laajentamaan toimintaansa Kyprokselle ja Kyprokselta liikennöimiensä reittien osalta.

| (90) | Tuen olemassaolon ja sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta kilpailijat olivat komission kanssa samaa mieltä siitä, että valtio ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin osallistuessaan yrityksen osakepääoman korotukseen. |
| --- | --- |

(90)

Tuen olemassaolon ja sisämarkkinoille soveltuvuuden osalta kilpailijat olivat komission kanssa samaa mieltä siitä, että valtio ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin osallistuessaan yrityksen osakepääoman korotukseen.

| (91) | Lisäksi kilpailijat kyseenalaistivat yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen ja ilmaisivat epäilevänsä, takaisivatko jäljelle jääneet reitit ja kalusto toiminnan tehokkuuden ja olivatko suunnitelmassa esitetyt oletukset ja kannattavuusodotukset realistisia etenkin polttoainekustannuksiin liittyvien säästöjen ja lentolippujen hinnankorotuksista saatavien lisätulojen osalta. Ne viittasivat myös kilpailun lisääntymisen riskiin sellaisilla kannattavilla reiteillä, jotka Cyprus Airways aikoi säilyttää Tel Aviviin ja Moskovaan liikennöitävien reittien lisäksi. |
| --- | --- |

(91)

Lisäksi kilpailijat kyseenalaistivat yrityksen elinkelpoisuuden palauttamisen ja ilmaisivat epäilevänsä, takaisivatko jäljelle jääneet reitit ja kalusto toiminnan tehokkuuden ja olivatko suunnitelmassa esitetyt oletukset ja kannattavuusodotukset realistisia etenkin polttoainekustannuksiin liittyvien säästöjen ja lentolippujen hinnankorotuksista saatavien lisätulojen osalta. Ne viittasivat myös kilpailun lisääntymisen riskiin sellaisilla kannattavilla reiteillä, jotka Cyprus Airways aikoi säilyttää Tel Aviviin ja Moskovaan liikennöitävien reittien lisäksi.

| (92) | Kilpailijat epäilivät myös sellaisten todella poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden olemassa oloa, joilla olisi voitu perustella poikkeaminen tuen ainutkertaisuuden periaatteesta. Lisäksi kilpailija, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, katsoi, että vastasuoritteiksi ehdotettujen reittien kannattavuutta olisi arvioitava käyttämällä nettovoittoa, jolloin arviossa otetaan huomioon myös kohdennetut kiinteät kustannukset, eikä bruttovoittoa, jolloin huomioon otetaan ainoastaan muuttuvat kustannukset. |
| --- | --- |

(92)

Kilpailijat epäilivät myös sellaisten todella poikkeuksellisten ja ennalta arvaamattomien olosuhteiden olemassa oloa, joilla olisi voitu perustella poikkeaminen tuen ainutkertaisuuden periaatteesta. Lisäksi kilpailija, joka ei halunnut nimeään julkistettavan, katsoi, että vastasuoritteiksi ehdotettujen reittien kannattavuutta olisi arvioitava käyttämällä nettovoittoa, jolloin arviossa otetaan huomioon myös kohdennetut kiinteät kustannukset, eikä bruttovoittoa, jolloin huomioon otetaan ainoastaan muuttuvat kustannukset.

| (93) | Lisäksi Ryanair kyseenalaisti sen, pystyisikö yritys toteuttamaan suunnitellut henkilöstövähennykset, koska ammattiliitot vastustivat niitä. Lisäksi se esitti, että jos Cyprus Airwaysille myönnetty rakenneuudistustuki katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi, ehdoksi tälle voitaisiin asettaa, että yritys luopuu sellaisista reiteistä, jotka ovat edelleen kannattamattomia kolmen vuoden kuluttua tuen hyväksymisestä. Ryanair totesi lisäksi, että myös se ja muut yritykset ovat joutuneet toimimaan samoissa olosuhteissa, jotka liittyvät Lähi-idän levottomuuksiin ja Kreikan ja Kyproksen talouskriisiin. Ryanair väitti myös, että muut yritykset ovat onnistuneet mukautumaan näihin olosuhteisiin ja kasvamaan tässä uudessa toimintaympäristössä. Esimerkkinä tästä se mainitsee oman kasvunsa Kreikan ja Kyproksen markkinoilla viime vuosina. Ryanair viittasi lisäksi 6 päivänä kesäkuuta 2014 toimittamissaan huomautuksissa 19 päivänä toukokuuta 2014 julkaistuun lehtiartikkeliin, jossa todettiin, että Kyproksen hallitus oli luvannut 4 miljoonaa euroa Cyprus Airwaysin palveluksesta irtisanotulle henkilöstölle, ja se katsoi, että myös tämä oli valtiontukea Cyprus Airwaysille. |
| --- | --- |

(93)

Lisäksi Ryanair kyseenalaisti sen, pystyisikö yritys toteuttamaan suunnitellut henkilöstövähennykset, koska ammattiliitot vastustivat niitä. Lisäksi se esitti, että jos Cyprus Airwaysille myönnetty rakenneuudistustuki katsotaan sisämarkkinoille soveltuvaksi, ehdoksi tälle voitaisiin asettaa, että yritys luopuu sellaisista reiteistä, jotka ovat edelleen kannattamattomia kolmen vuoden kuluttua tuen hyväksymisestä. Ryanair totesi lisäksi, että myös se ja muut yritykset ovat joutuneet toimimaan samoissa olosuhteissa, jotka liittyvät Lähi-idän levottomuuksiin ja Kreikan ja Kyproksen talouskriisiin. Ryanair väitti myös, että muut yritykset ovat onnistuneet mukautumaan näihin olosuhteisiin ja kasvamaan tässä uudessa toimintaympäristössä. Esimerkkinä tästä se mainitsee oman kasvunsa Kreikan ja Kyproksen markkinoilla viime vuosina. Ryanair viittasi lisäksi 6 päivänä kesäkuuta 2014 toimittamissaan huomautuksissa 19 päivänä toukokuuta 2014 julkaistuun lehtiartikkeliin, jossa todettiin, että Kyproksen hallitus oli luvannut 4 miljoonaa euroa Cyprus Airwaysin palveluksesta irtisanotulle henkilöstölle, ja se katsoi, että myös tämä oli valtiontukea Cyprus Airwaysille.

| (94) | Cyprus Airways ja sen ammattiliitot tukivat Kyproksen viranomaisten esittämiä väitteitä ja totesivat toistamiseen uskovansa yrityksen elinkelpoisuuteen ja katsovansa, että yrityksellä on tärkeä merkitys Kyproksen taloudelle ja liikenneyhteyksille. |
| --- | --- |

(94)

Cyprus Airways ja sen ammattiliitot tukivat Kyproksen viranomaisten esittämiä väitteitä ja totesivat toistamiseen uskovansa yrityksen elinkelpoisuuteen ja katsovansa, että yrityksellä on tärkeä merkitys Kyproksen taloudelle ja liikenneyhteyksille.

4.3   KYPROKSEN HUOMAUTUKSET ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

| (95) | Kyproksen viranomaiset eivät katsoneet tarpeelliseksi esittää huomautuksia tervehdyttämissuunnitelmasta ja Air France Consultingin huomautuksista, koska oli laadittu tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma. Ne toistivat, että Cyprus Airwaysilla oli tärkeä merkitys saaren taloudelle ja liikenneyhteyksille, ja korostivat edelleen, että Lähi-idän levottomuudet olivat Cyprus Airwaysiin vaikuttava poikkeuksellinen ja ennakoimaton tilanne. Niiden mukaan ei ollut varmuutta siitä, että kilpailijat pystyisivät täyttämään Cyprus Airwaysin mahdollisen konkurssin seurauksena liikenneyhteyksissä syntyvät aukot, kun otetaan huomioon markkinoiden kausiluonteisuus. |
| --- | --- |

(95)

Kyproksen viranomaiset eivät katsoneet tarpeelliseksi esittää huomautuksia tervehdyttämissuunnitelmasta ja Air France Consultingin huomautuksista, koska oli laadittu tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma. Ne toistivat, että Cyprus Airwaysilla oli tärkeä merkitys saaren taloudelle ja liikenneyhteyksille, ja korostivat edelleen, että Lähi-idän levottomuudet olivat Cyprus Airwaysiin vaikuttava poikkeuksellinen ja ennakoimaton tilanne. Niiden mukaan ei ollut varmuutta siitä, että kilpailijat pystyisivät täyttämään Cyprus Airwaysin mahdollisen konkurssin seurauksena liikenneyhteyksissä syntyvät aukot, kun otetaan huomioon markkinoiden kausiluonteisuus.

| (96) | Toimenpiteiden yhdenmukaisuudesta pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen kanssa Kyproksen viranomaiset totesivat toistamiseen, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma perustui realistisiin oletuksiin ja ettei siinä ollut aliarvioitu niitä kielteisiä vaikutuksia, joita vähäinen kalusto ja kustannuksia koskevien aloitteiden toteuttamiseen liittyvät ongelmat mahdollisesti aiheuttaisivat. |
| --- | --- |

(96)

Toimenpiteiden yhdenmukaisuudesta pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen kanssa Kyproksen viranomaiset totesivat toistamiseen, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma perustui realistisiin oletuksiin ja ettei siinä ollut aliarvioitu niitä kielteisiä vaikutuksia, joita vähäinen kalusto ja kustannuksia koskevien aloitteiden toteuttamiseen liittyvät ongelmat mahdollisesti aiheuttaisivat.

| (97) | Kyproksen viranomaiset totesivat vielä 9 päivänä syyskuuta 2013 toimittamissaan huomautuksissa, ettei irtisanotuille työntekijöille maksettaisi vapaaehtoisia korvauksia. Tämän jälkeen 3 päivänä elokuuta 2014 toimittamissaan huomautuksissa Kyproksen viranomaiset kuitenkin ilmoittivat, että hallitus oli sosioekonomisista syistä päättänyt maksaa suoraan korvauksia jo irtisanoutuneille ja irtisanotuille Cyprus Airwaysin entisille työntekijöille. Päätös tehtiin ja korvaukset maksettiin vasta irtisanoutumisten ja irtisanomisten jälkeen, joten korvaukset eivät olleet Cyprus Airwaysille myönnettyä valtiontukea. Cyprus Airways täytti täysimääräisesti kaikki oikeudelliset velvoitteensa kyseisiä työntekijöitä kohtaan. |
| --- | --- |

(97)

Kyproksen viranomaiset totesivat vielä 9 päivänä syyskuuta 2013 toimittamissaan huomautuksissa, ettei irtisanotuille työntekijöille maksettaisi vapaaehtoisia korvauksia. Tämän jälkeen 3 päivänä elokuuta 2014 toimittamissaan huomautuksissa Kyproksen viranomaiset kuitenkin ilmoittivat, että hallitus oli sosioekonomisista syistä päättänyt maksaa suoraan korvauksia jo irtisanoutuneille ja irtisanotuille Cyprus Airwaysin entisille työntekijöille. Päätös tehtiin ja korvaukset maksettiin vasta irtisanoutumisten ja irtisanomisten jälkeen, joten korvaukset eivät olleet Cyprus Airwaysille myönnettyä valtiontukea. Cyprus Airways täytti täysimääräisesti kaikki oikeudelliset velvoitteensa kyseisiä työntekijöitä kohtaan.

| (98) | Kyproksen viranomaiset katsoivat myös, ettei tuen hyväksymiselle ollut tarpeen asettaa ehtoja. |
| --- | --- |

(98)

Kyproksen viranomaiset katsoivat myös, ettei tuen hyväksymiselle ollut tarpeen asettaa ehtoja.

5.   ARVIOINTI

| (99) | Tässä päätöksessä arvioidaan, ovatko tarkasteltavat toimenpiteet perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Cyprus Airwaysille, ja voiko tällainen tuki soveltua sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(99)

Tässä päätöksessä arvioidaan, ovatko tarkasteltavat toimenpiteet perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Cyprus Airwaysille, ja voiko tällainen tuki soveltua sisämarkkinoille.

| (100) | Komissio toteaa, että toimenpiteen 4 mukainen tuki, joka ilmoitettiin yhdessä vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman kanssa lokakuussa 2013, sisältää toimenpiteen 1 mukaisen tuen (joka maksettiin ennakkomaksuina vuoden 2012 syys- ja joulukuun välisenä aikana) sekä toimenpiteen 2 mukaisen tuen (joulukuussa 2012 ilmoitettu pelastamistuki, josta osa maksettiin vuoden 2013 tammi- ja heinäkuun välisenä aikana). Molemmilla toimenpiteillä pyrittiin varmistamaan, että Cyprus Airways pystyy jatkamaan toimintaansa lyhyellä aikavälillä siihen asti, että saadaan laadittua kattava rakenneuudistussuunnitelma. Koska vuoden 2012 tervehdyttämissuunnitelmaa ei toteutettu, komissio katsoo, että molemmat näistä toimenpiteistä ovat osa vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaa, ja se arvioi sen vuoksi toimenpiteitä 1 ja 2, siltä osin kuin ne ovat valtiontukea, ainoastaan osana toimenpidettä 4, eli se katsoo kaikki edellä mainitut toimenpiteet yhdeksi rakenneuudistustukitoimenpiteeksi. |
| --- | --- |

(100)

Komissio toteaa, että toimenpiteen 4 mukainen tuki, joka ilmoitettiin yhdessä vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman kanssa lokakuussa 2013, sisältää toimenpiteen 1 mukaisen tuen (joka maksettiin ennakkomaksuina vuoden 2012 syys- ja joulukuun välisenä aikana) sekä toimenpiteen 2 mukaisen tuen (joulukuussa 2012 ilmoitettu pelastamistuki, josta osa maksettiin vuoden 2013 tammi- ja heinäkuun välisenä aikana). Molemmilla toimenpiteillä pyrittiin varmistamaan, että Cyprus Airways pystyy jatkamaan toimintaansa lyhyellä aikavälillä siihen asti, että saadaan laadittua kattava rakenneuudistussuunnitelma. Koska vuoden 2012 tervehdyttämissuunnitelmaa ei toteutettu, komissio katsoo, että molemmat näistä toimenpiteistä ovat osa vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaa, ja se arvioi sen vuoksi toimenpiteitä 1 ja 2, siltä osin kuin ne ovat valtiontukea, ainoastaan osana toimenpidettä 4, eli se katsoo kaikki edellä mainitut toimenpiteet yhdeksi rakenneuudistustukitoimenpiteeksi.

5.1   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (101) | Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(101)

Perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

5.1.1   Toimenpiteet 1, 2 ja 4

| (102) | Komissio esitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä päätelmän, jonka mukaan toimenpide 1 eli valtion osallistuminen Cyprus Airwaysin vuoden 2012 pääomankorotukseen on valtiontukea. |
| --- | --- |

(102)

Komissio esitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä päätelmän, jonka mukaan toimenpide 1 eli valtion osallistuminen Cyprus Airwaysin vuoden 2012 pääomankorotukseen on valtiontukea.

| (103) | Toimenpide sisälsi valtion varoja ja oli valtion toteuttama. Se antoi Cyprus Airwaysille valikoivaa etua, koska komissio katsoi, ettei yksityinen sijoittaja olisi antanut pääomaa yhtiölle vastaavissa olosuhteissa, kun otetaan huomioon Cyprus Airwaysin vakavat vaikeudet, elinkelpoisuuden edellytysten puuttuminen pääoman myöntämisajankohtana ja vaihtoehtona tarjolla ollut osakaslaina, jolla on asianmukaiset vakuudet. Lisäksi voidaan todeta, etteivät Cyprus Airwaysin silloiset yksityiset osakkeenomistajat käytännössä osallistuneet pääomankorotukseen, koska yksityisiltä osakkeenomistajilta saatu osuus oli ainoastaan 1 06  000 euroa (verrattuna alun perin odotettuun 13,67 miljoonan eron osuuteen). Valtion omistusosuus Cyprus Airwaysista kasvoi tämän seurauksena 69 prosentista 93,67 prosenttiin. Toimenpide ei tämän vuoksi ollut markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukainen (20). |
| --- | --- |

(103)

Toimenpide sisälsi valtion varoja ja oli valtion toteuttama. Se antoi Cyprus Airwaysille valikoivaa etua, koska komissio katsoi, ettei yksityinen sijoittaja olisi antanut pääomaa yhtiölle vastaavissa olosuhteissa, kun otetaan huomioon Cyprus Airwaysin vakavat vaikeudet, elinkelpoisuuden edellytysten puuttuminen pääoman myöntämisajankohtana ja vaihtoehtona tarjolla ollut osakaslaina, jolla on asianmukaiset vakuudet. Lisäksi voidaan todeta, etteivät Cyprus Airwaysin silloiset yksityiset osakkeenomistajat käytännössä osallistuneet pääomankorotukseen, koska yksityisiltä osakkeenomistajilta saatu osuus oli ainoastaan 1 06  000 euroa (verrattuna alun perin odotettuun 13,67 miljoonan eron osuuteen). Valtion omistusosuus Cyprus Airwaysista kasvoi tämän seurauksena 69 prosentista 93,67 prosenttiin. Toimenpide ei tämän vuoksi ollut markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukainen (20).

| (104) | Komissio ei yhdy Kyproksen viranomaisten kantaan, jonka mukaan valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin suojatakseen sijoituksensa arvoa, koska 31,33 miljoonan euron pääomankorotus ei riittänyt turvaamaan yrityksen toiminnan jatkumista. Tästä on todisteena se, että yritys sai lisää pelastamisrahoitusta osana toimenpidettä 2 (pelastamistuki) vain muutama kuukausi tämän jälkeen. Kuten edellä todettiin, muut sijoittajat eivät osallistuneet pääomankorotukseen Kyproksen silloisen vaikean taloustilanteen vuoksi. Tämän osalta komissio toteaa, että jos kyseinen sijoitus olisi ollut markkinataloussijoittajan näkökulmasta houkutteleva, voidaan olettaa, että ulkomaiset sijoittajat olisivat ilmaisseet kiinnostuksensa. |
| --- | --- |

(104)

Komissio ei yhdy Kyproksen viranomaisten kantaan, jonka mukaan valtio toimi markkinataloussijoittajan tavoin suojatakseen sijoituksensa arvoa, koska 31,33 miljoonan euron pääomankorotus ei riittänyt turvaamaan yrityksen toiminnan jatkumista. Tästä on todisteena se, että yritys sai lisää pelastamisrahoitusta osana toimenpidettä 2 (pelastamistuki) vain muutama kuukausi tämän jälkeen. Kuten edellä todettiin, muut sijoittajat eivät osallistuneet pääomankorotukseen Kyproksen silloisen vaikean taloustilanteen vuoksi. Tämän osalta komissio toteaa, että jos kyseinen sijoitus olisi ollut markkinataloussijoittajan näkökulmasta houkutteleva, voidaan olettaa, että ulkomaiset sijoittajat olisivat ilmaisseet kiinnostuksensa.

| (105) | Komissio ottaa joka tapauksessa huomioon sen, että Kyproksen viranomaiset aikoivat sisällyttää valtion osallistumisen vuoden 2012 osakepääomankorotukseen ilmoitettuun rakenneuudistustukeen. |
| --- | --- |

(105)

Komissio ottaa joka tapauksessa huomioon sen, että Kyproksen viranomaiset aikoivat sisällyttää valtion osallistumisen vuoden 2012 osakepääomankorotukseen ilmoitettuun rakenneuudistustukeen.

| (106) | Cyprus Airways pystyi näin toimenpiteen 1 ansiosta jatkamaan toimintaansa, koska sen ei tarvinnut huolehtia seurauksista, joita sen heikolla taloudellisella tuloksella olisi muutoin ollut. Koska Cyprus Airways kilpailee vapautetuilla lentoliikenteen ETA-markkinoilla muiden ETA:n lentoyhtiöiden kanssa, toimenpide 1 saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(106)

Cyprus Airways pystyi näin toimenpiteen 1 ansiosta jatkamaan toimintaansa, koska sen ei tarvinnut huolehtia seurauksista, joita sen heikolla taloudellisella tuloksella olisi muutoin ollut. Koska Cyprus Airways kilpailee vapautetuilla lentoliikenteen ETA-markkinoilla muiden ETA:n lentoyhtiöiden kanssa, toimenpide 1 saattoi vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (107) | Toimenpide 2 ilmoitettiin valtion lainan muodossa myönnettynä pelastamistukena. Lainan korko oli 1,76 prosenttia ja takaisinmaksun määräaika 30 päivä kesäkuuta 2013. Komissio katsoi 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä, ettei järkevästi toimiva luotonantaja olisi antanut lainaa kyseisellä korolla vaikeuksissa olevalle yritykselle. Kyproksen viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet, miten Cyprus Airways pystyy maksamaan lainan takaisin kuuden kuukauden kuluttua. Koska kaikki muut perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset kriteerit täyttyvät (kuten on tarkemmin selitetty 6 päivänä maaliskuuta 2013 annetussa päätöksessä, johon tässä päätöksessä viitataan tältä osin), toimenpide 2 on valtiontukea. Kyproksen viranomaiset myöntävät vastauksessaan 6 päivänä maaliskuuta 2013 annettuun päätökseen, että laina on pelastamistukea. Komissio toteaa, että lainaa ei makseta takaisin ja että Kyproksen viranomaiset ovat ilmoittaneet sen rakenneuudistustuen yhteydessä (toimenpide 4). |
| --- | --- |

(107)

Toimenpide 2 ilmoitettiin valtion lainan muodossa myönnettynä pelastamistukena. Lainan korko oli 1,76 prosenttia ja takaisinmaksun määräaika 30 päivä kesäkuuta 2013. Komissio katsoi 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä, ettei järkevästi toimiva luotonantaja olisi antanut lainaa kyseisellä korolla vaikeuksissa olevalle yritykselle. Kyproksen viranomaiset eivät myöskään ole osoittaneet, miten Cyprus Airways pystyy maksamaan lainan takaisin kuuden kuukauden kuluttua. Koska kaikki muut perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaiset kriteerit täyttyvät (kuten on tarkemmin selitetty 6 päivänä maaliskuuta 2013 annetussa päätöksessä, johon tässä päätöksessä viitataan tältä osin), toimenpide 2 on valtiontukea. Kyproksen viranomaiset myöntävät vastauksessaan 6 päivänä maaliskuuta 2013 annettuun päätökseen, että laina on pelastamistukea. Komissio toteaa, että lainaa ei makseta takaisin ja että Kyproksen viranomaiset ovat ilmoittaneet sen rakenneuudistustuen yhteydessä (toimenpide 4).

| (108) | Toimenpide 4 on ilmoitettu rakenneuudistustukena. Kaikki toimenpiteen 4 osatekijät sisältävät valtion varoja ja ovat toimenpiteitä, jotka valtio on toteuttanut joko pääomankorotuksena, velan muuntamisena omaksi pääomaksi tai kattamalla suoraan osan eläkerahaston alijäämästä. Toimenpide 4 antaa Cyprus Airwaysille valikoivan edun, koska markkinataloussijoittaja ei olisi tarjonnut tällaista rahoitusta vastaavassa taloudellisessa tilanteessa olevalle yritykselle (ts. yritykselle, jonka kumulatiiviset tappiot olivat 99,7 miljoonaa euroa, joka oli pitkälti ylivelkaantunut ja jolla ei enää ollut pääomapohjaa). Edellä johdanto-osan 106 kappaleessa esitetyistä syistä toimenpide on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua. |
| --- | --- |

(108)

Toimenpide 4 on ilmoitettu rakenneuudistustukena. Kaikki toimenpiteen 4 osatekijät sisältävät valtion varoja ja ovat toimenpiteitä, jotka valtio on toteuttanut joko pääomankorotuksena, velan muuntamisena omaksi pääomaksi tai kattamalla suoraan osan eläkerahaston alijäämästä. Toimenpide 4 antaa Cyprus Airwaysille valikoivan edun, koska markkinataloussijoittaja ei olisi tarjonnut tällaista rahoitusta vastaavassa taloudellisessa tilanteessa olevalle yritykselle (ts. yritykselle, jonka kumulatiiviset tappiot olivat 99,7 miljoonaa euroa, joka oli pitkälti ylivelkaantunut ja jolla ei enää ollut pääomapohjaa). Edellä johdanto-osan 106 kappaleessa esitetyistä syistä toimenpide on omiaan vaikuttamaan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua.

| (109) | Komissio päättelee sen vuoksi, että toimenpide 4 on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Cyprus Airwaysille. Ilmoituksen mukaan tuen määrä on 102,9 miljoonaa euroa. Komissio ottaa huomioon Kyproksen viranomaisten ilmoituksen, jonka mukaan lyhytaikaisen 10 miljoonan euron lainan myöntäminen ei ole tarpeen, ja ei sen vuoksi sisällytä kyseistä lainaa rakenneuudistustuen kokonaismäärään. Tuen myöntämisajankohdasta komissio toteaa, että toimenpide 4 myönnettiin erissä. |
| --- | --- |

(109)

Komissio päättelee sen vuoksi, että toimenpide 4 on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Cyprus Airwaysille. Ilmoituksen mukaan tuen määrä on 102,9 miljoonaa euroa. Komissio ottaa huomioon Kyproksen viranomaisten ilmoituksen, jonka mukaan lyhytaikaisen 10 miljoonan euron lainan myöntäminen ei ole tarpeen, ja ei sen vuoksi sisällytä kyseistä lainaa rakenneuudistustuen kokonaismäärään. Tuen myöntämisajankohdasta komissio toteaa, että toimenpide 4 myönnettiin erissä.

| (110) | Erä a, jonka määrä oli 31,33 miljoonaa euroa (valtion osallistuminen vuoden 2012 osakepääomankorotukseen), myönnettiin seuraavasti:

  Taulukko 6


  Valtion osuus vuonna 2012 toteutetusta osakepääoman korotuksesta, myöntämispäivämäärät







  Määrä (miljoonaa euroa) | Myöntämispäivämäärä |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 12.9.2012 |
| 3,0 | 20.9.2012 |
| 5,0 | 26.9.2012 |
| 4,0 | 11.10.2012 |
| 16,33 | 28.12.2012 |
| Yhteensä: 31,33 | |

(110)

Erä a, jonka määrä oli 31,33 miljoonaa euroa (valtion osallistuminen vuoden 2012 osakepääomankorotukseen), myönnettiin seuraavasti:

Taulukko 6

Valtion osuus vuonna 2012 toteutetusta osakepääoman korotuksesta, myöntämispäivämäärät

Määrä (miljoonaa euroa)

Myöntämispäivämäärä

3,0

12.9.2012

3,0

20.9.2012

5,0

26.9.2012

4,0

11.10.2012

16,33

28.12.2012

Yhteensä: 31,33

| (111) | Erä b, jonka määrä oli 34,5 miljoonaa euroa (pelastamistukilaina), myönnettiin seuraavasti:

  Taulukko 7


  Vuoden 2013 pelastamistukilainan myöntämispäivämäärät







  Määrä (miljoonaa euroa) | Myöntämispäivämäärä |
| --- | --- | --- |
| 3,0 | 22.1.2013 |
| 5,0 | 29.1.2013 |
| 3,5 | 28.2.2013 |
| 10,0 | 2.5.2013 |
| 13,0 | 26.7.2013 |
| Yhteensä: 34,5 | |

(111)

Erä b, jonka määrä oli 34,5 miljoonaa euroa (pelastamistukilaina), myönnettiin seuraavasti:

Taulukko 7

Vuoden 2013 pelastamistukilainan myöntämispäivämäärät

Määrä (miljoonaa euroa)

Myöntämispäivämäärä

3,0

22.1.2013

5,0

29.1.2013

3,5

28.2.2013

10,0

2.5.2013

13,0

26.7.2013

Yhteensä: 34,5

| (112) | Muista toimenpiteeseen 4 kuuluvista eristä, jotka ovat erä c, joka muodostuu valtion takaukseen vetoamisesta ja sen jälkeisestä 28,5 miljoonan euron velan muuntamisesta omaksi pääomaksi, ja erä d, joka muodostuu eläkerahaston vajeen kattamisesta 8,6 miljoonan euron osuudelta, komissiolla ei ole mitään viitteitä siitä, että ne olisi myönnetty. |
| --- | --- |

(112)

Muista toimenpiteeseen 4 kuuluvista eristä, jotka ovat erä c, joka muodostuu valtion takaukseen vetoamisesta ja sen jälkeisestä 28,5 miljoonan euron velan muuntamisesta omaksi pääomaksi, ja erä d, joka muodostuu eläkerahaston vajeen kattamisesta 8,6 miljoonan euron osuudelta, komissiolla ei ole mitään viitteitä siitä, että ne olisi myönnetty.

5.1.2   Toimenpide 3

| (113) | Komissio ottaa huomioon Kyproksen viranomaisten syyskuussa 2013 toimittaman selvennyksen, jonka mukaan irtisanotuille työntekijöille ei ollut myönnetty eikä myönnettäisi vapaaehtoisia korvauksia. |
| --- | --- |

(113)

Komissio ottaa huomioon Kyproksen viranomaisten syyskuussa 2013 toimittaman selvennyksen, jonka mukaan irtisanotuille työntekijöille ei ollut myönnetty eikä myönnettäisi vapaaehtoisia korvauksia.

| (114) | Lähes vuosi tämän jälkeen elokuussa 2014 toimittamissaan huomautuksissa Kyproksen viranomaiset ilmoittivat, että Kyproksen hallitus oli vuoden 2014 touko- ja kesäkuussa päättänyt sosioekonomisista syistä maksaa suoraan korvauksia Cyprus Airwaysin palveluksesta irtisanoutuneille ja irtisanotuille työntekijöille. Päätös tehtiin ja korvaukset maksettiin vasta sen jälkeen, kun työntekijät olivat irtisanoutuneet tai heidät oli irtisanottu. Cyprus Airways täytti täysimääräisesti kaikki oikeudelliset velvoitteensa kyseisiä työntekijöitä kohtaan. |
| --- | --- |

(114)

Lähes vuosi tämän jälkeen elokuussa 2014 toimittamissaan huomautuksissa Kyproksen viranomaiset ilmoittivat, että Kyproksen hallitus oli vuoden 2014 touko- ja kesäkuussa päättänyt sosioekonomisista syistä maksaa suoraan korvauksia Cyprus Airwaysin palveluksesta irtisanoutuneille ja irtisanotuille työntekijöille. Päätös tehtiin ja korvaukset maksettiin vasta sen jälkeen, kun työntekijät olivat irtisanoutuneet tai heidät oli irtisanottu. Cyprus Airways täytti täysimääräisesti kaikki oikeudelliset velvoitteensa kyseisiä työntekijöitä kohtaan.

| (115) | Kyproksen viranomaiset totesivat, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan liittyvien irtisanoutumisten ja irtisanomisten yhteydessä ei myönnetty minkäänlaisia Kyproksen hallituksen tarjoamia lisäkorvauksia. Sen sijaan Kyproksen hallitus teki jälkikäteen päätöksen korvausten maksamisesta suoraan Cyprus Airwaysin entisille työntekijöille. |
| --- | --- |

(115)

Kyproksen viranomaiset totesivat, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan liittyvien irtisanoutumisten ja irtisanomisten yhteydessä ei myönnetty minkäänlaisia Kyproksen hallituksen tarjoamia lisäkorvauksia. Sen sijaan Kyproksen hallitus teki jälkikäteen päätöksen korvausten maksamisesta suoraan Cyprus Airwaysin entisille työntekijöille.

| (116) | Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että Kyproksen viranomaiset luopuivat alkuperäisistä aikomuksistaan maksaa vapaaehtoisia korvauksia irtisanottaville työntekijöille, minkä vuoksi komissio katsoo, ettei sen tarvitse tehdä päätelmää siitä, onko toimenpide 3 valtiontukea. |
| --- | --- |

(116)

Tämän vuoksi vaikuttaa siltä, että Kyproksen viranomaiset luopuivat alkuperäisistä aikomuksistaan maksaa vapaaehtoisia korvauksia irtisanottaville työntekijöille, minkä vuoksi komissio katsoo, ettei sen tarvitse tehdä päätelmää siitä, onko toimenpide 3 valtiontukea.

5.1.3   Toimenpide 5

| (117) | Cyprus Airwaysille myönnettiin 2 69  317,94 euroa vuosina 2010 ja 2011 valtiontukiohjelmasta, jonka nojalla valtion talousarviosta voidaan myöntää koulutusavustuksia valituille yrityksille. Komissio päättelee sen vuoksi, että toimenpide 5 on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Cyprus Airwaysille. Kyproksen viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(117)

Cyprus Airwaysille myönnettiin 2 69  317,94 euroa vuosina 2010 ja 2011 valtiontukiohjelmasta, jonka nojalla valtion talousarviosta voidaan myöntää koulutusavustuksia valituille yrityksille. Komissio päättelee sen vuoksi, että toimenpide 5 on perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea Cyprus Airwaysille. Kyproksen viranomaiset eivät ole kiistäneet tätä päätelmää.

| (118) | Koulutustuki myönnettiin Cyprus Airwaysille 303 koulutushankkeen toteuttamiseksi vuosina 2010 ja 2011. Kyproksen viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet erittelyä hankekohtaisista myöntämispäivämääristä |
| --- | --- |

(118)

Koulutustuki myönnettiin Cyprus Airwaysille 303 koulutushankkeen toteuttamiseksi vuosina 2010 ja 2011. Kyproksen viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet erittelyä hankekohtaisista myöntämispäivämääristä

5.1.4   Valtiontuen olemassaoloa koskevat päätelmät

| (119) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole tarpeen arvioida, onko toimenpide 3 valtiontukea. Komissio katsoo, että toimenpiteet 1, 2, 4 ja 5 ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(119)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole tarpeen arvioida, onko toimenpide 3 valtiontukea. Komissio katsoo, että toimenpiteet 1, 2, 4 ja 5 ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (120) | Toimenpiteiden 1, 2 ja 4 sisältämän valtiontuen kokonaismäärä on 102,9 miljoonaa euroa. Kaksi ensimmäistä erää eli yhteensä 65,83 miljoonaa euroa on jo myönnetty 12 päivän syyskuuta 2012 ja 26 päivän heinäkuuta 2013 välisenä aikana. |
| --- | --- |

(120)

Toimenpiteiden 1, 2 ja 4 sisältämän valtiontuen kokonaismäärä on 102,9 miljoonaa euroa. Kaksi ensimmäistä erää eli yhteensä 65,83 miljoonaa euroa on jo myönnetty 12 päivän syyskuuta 2012 ja 26 päivän heinäkuuta 2013 välisenä aikana.

| (121) | Toimenpiteeseen 5 sisältyvä valtiontuki on 2 69  317,94 euroa, ja se myönnettiin vuosina 2010 ja 2011. |
| --- | --- |

(121)

Toimenpiteeseen 5 sisältyvä valtiontuki on 2 69  317,94 euroa, ja se myönnettiin vuosina 2010 ja 2011.

5.2   SÄÄNTÖJENVASTAISESTI MYÖNNETTY TUKI

| (122) | Toimenpiteet 1 ja 2 ja siten myös toimenpide 4 ovat valtiontukea, ja ne on toteutettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti. Sama pätee toimenpiteeseen 5. Kyseiset toimenpiteet ovat siten sääntöjenvastaista valtiontukea. |
| --- | --- |

(122)

Toimenpiteet 1 ja 2 ja siten myös toimenpide 4 ovat valtiontukea, ja ne on toteutettu perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa määrätyn ilmoitusvelvollisuuden ja täytäntöönpanokiellon vastaisesti. Sama pätee toimenpiteeseen 5. Kyseiset toimenpiteet ovat siten sääntöjenvastaista valtiontukea.

5.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (123) | Siinä määrin kuin tietyt toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava saman artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on jäsenvaltion tehtävä esittää mahdolliset perusteet, joiden nojalla ne katsovat tuen soveltuvan sisämarkkinoille, ja osoittaa, että tällaisen soveltuvuuden edellytykset täyttyvät (21). |
| --- | --- |

(123)

Siinä määrin kuin tietyt toimenpiteet ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava saman artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten perusteella. Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan on jäsenvaltion tehtävä esittää mahdolliset perusteet, joiden nojalla ne katsovat tuen soveltuvan sisämarkkinoille, ja osoittaa, että tällaisen soveltuvuuden edellytykset täyttyvät (21).

| (124) | Kyproksen viranomaiset katsoivat alun perin, että toimenpide 1 ei sisällä valtiontukea, ja ilmoittivat toimenpiteen 2 pelastamistukena. Ensimmäisen muodollisen tutkintamenettelyn ja komission sen yhteydessä esittämien epäilyjen seurauksena ja Cyprus Airwaysille osana toimenpidettä 2 myönnetyn pelastamislainan suunnitellun takaisin maksamatta jättämisen vuoksi Kyproksen viranomaiset ovat kuitenkin tämän jälkeen esittäneet, että toimenpiteet 1, 2 ja 4 soveltuvat sisämarkkinoille rakenneuudistustukena pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(124)

Kyproksen viranomaiset katsoivat alun perin, että toimenpide 1 ei sisällä valtiontukea, ja ilmoittivat toimenpiteen 2 pelastamistukena. Ensimmäisen muodollisen tutkintamenettelyn ja komission sen yhteydessä esittämien epäilyjen seurauksena ja Cyprus Airwaysille osana toimenpidettä 2 myönnetyn pelastamislainan suunnitellun takaisin maksamatta jättämisen vuoksi Kyproksen viranomaiset ovat kuitenkin tämän jälkeen esittäneet, että toimenpiteet 1, 2 ja 4 soveltuvat sisämarkkinoille rakenneuudistustukena pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaisesti.

| (125) | Kyproksen viranomaiset tekivät ennakkoilmoituksen rakenneuudistussuunnitelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2013 ja ilmoittivat tarkistetun suunnitelman 23 päivänä lokakuuta 2013. Ne toimittivat myöhemmin lisäselvennyksiä. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman keskeinen sisältö ja keskeiset oletukset säilyivät kuitenkin muuttumattomina 23 päivänä lokakuuta 2013 tehdyn ilmoituksen jälkeen. |
| --- | --- |

(125)

Kyproksen viranomaiset tekivät ennakkoilmoituksen rakenneuudistussuunnitelmasta 22 päivänä heinäkuuta 2013 ja ilmoittivat tarkistetun suunnitelman 23 päivänä lokakuuta 2013. Ne toimittivat myöhemmin lisäselvennyksiä. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman keskeinen sisältö ja keskeiset oletukset säilyivät kuitenkin muuttumattomina 23 päivänä lokakuuta 2013 tehdyn ilmoituksen jälkeen.

| (126) | Toimenpiteen 5 osalta Kyproksen viranomaiset katsoivat, että se oli ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa koulutustukea. Komissio on kuitenkin todennut, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009, kuten Kyproksen viranomaisten toimittamissa huomautuksissa todetaan. Ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaan asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu vaikeuksissa olevat yritykset. Näin ollen Cyprus Airways on vuodesta 2009 lähtien ollut yritys, jolle ei voida myöntää koulutustukea. |
| --- | --- |

(126)

Toimenpiteen 5 osalta Kyproksen viranomaiset katsoivat, että se oli ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla sisämarkkinoille soveltuvaa koulutustukea. Komissio on kuitenkin todennut, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009, kuten Kyproksen viranomaisten toimittamissa huomautuksissa todetaan. Ryhmäpoikkeusasetuksen 1 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaan asetuksen soveltamisalaan eivät kuulu vaikeuksissa olevat yritykset. Näin ollen Cyprus Airways on vuodesta 2009 lähtien ollut yritys, jolle ei voida myöntää koulutustukea.

| (127) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 20 kohdan mukaan vaikeuksissa olevaa yritystä ”ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että tuki vaikeuksissa oleville yrityksille voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla ainoastaan, jos näissä suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät.” Komissio voi näin ollen arvioida toimenpiteen 5 ainoastaan vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaisena rakenneuudistustukena. |
| --- | --- |

(127)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 20 kohdan mukaan vaikeuksissa olevaa yritystä ”ei voida pitää sopivana palvelemaan muita poliittisia tavoitteita ennen kuin sen elinkelpoisuus on varmistettu. Sen vuoksi komissio katsoo, että tuki vaikeuksissa oleville yrityksille voi edistää taloudellisen toiminnan kehitystä vaikuttamatta kaupankäyntiin yhteisön edun kanssa ristiriitaisella tavalla ainoastaan, jos näissä suuntaviivoissa vahvistetut edellytykset täyttyvät.” Komissio voi näin ollen arvioida toimenpiteen 5 ainoastaan vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman mukaisena rakenneuudistustukena.

| (128) | Koska toimenpiteiden 1, 2, 4 ja 5 soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida vain yhdellä perusteella, komissio katsoo, että kaikkia toimenpiteitä olisi arvioitava yhdessä. Komissio viittaa tässä arvioinnissaan etenkin pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen 31–77 kohtaan. |
| --- | --- |

(128)

Koska toimenpiteiden 1, 2, 4 ja 5 soveltuvuutta sisämarkkinoille voidaan arvioida vain yhdellä perusteella, komissio katsoo, että kaikkia toimenpiteitä olisi arvioitava yhdessä. Komissio viittaa tässä arvioinnissaan etenkin pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen 31–77 kohtaan.

5.3.1   Tukikelpoisuus – vaikeuksissa oleva yritys

| (129) | Komissio päätteli 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 41–46 kappale) alustavasti, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2010. Tämä alustava päätelmä toistettiin 4 päivänä helmikuuta 2014 annetussa päätöksessä (johdanto-osan 83 ja 84 kappale). Tämän jälkeen Kyproksen viranomaiset myönsivät, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009. |
| --- | --- |

(129)

Komissio päätteli 6 päivänä maaliskuuta 2013 antamassaan päätöksessä (johdanto-osan 41–46 kappale) alustavasti, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2010. Tämä alustava päätelmä toistettiin 4 päivänä helmikuuta 2014 annetussa päätöksessä (johdanto-osan 83 ja 84 kappale). Tämän jälkeen Kyproksen viranomaiset myönsivät, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009.

| (130) | Seuraavassa taulukossa on esitetty Cyprus Airwaysin keskeiset taloudelliset tunnusluvut vuodesta 2009 lähtien. Luvut perustuvat julkisesti saatavilla olevaan tilinpäätösinformaatioon.

  Taulukko 8


  Cyprus Airwaysin tärkeimmät taloudelliset tunnusluvut vuoden 2008 ja vuoden 2012 alkupuoliskon väliseltä ajalta (miljoonaa euroa) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Vuoden 2012 alkupuolisko (22) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikevaihto | 311,4 | 247,5 | 236,3 | 212,8 | 71,3 |
| Tulos ennen veroja | 2,1 | - 3,2 | - 2,9 | -  23,8 | -  34,2 |
| Merkitty pääoma | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 | 35,2 |
| Oma pääoma | 13,9 | 9,4 | 7,7 | -  15,9 | -  48,6 |

(130)

Seuraavassa taulukossa on esitetty Cyprus Airwaysin keskeiset taloudelliset tunnusluvut vuodesta 2009 lähtien. Luvut perustuvat julkisesti saatavilla olevaan tilinpäätösinformaatioon.

Taulukko 8

Cyprus Airwaysin tärkeimmät taloudelliset tunnusluvut vuoden 2008 ja vuoden 2012 alkupuoliskon väliseltä ajalta (miljoonaa euroa)

2008

2009

2010

2011

Vuoden 2012 alkupuolisko (22)

Liikevaihto

311,4

247,5

236,3

212,8

71,3

Tulos ennen veroja

2,1

- 3,2

- 2,9

-  23,8

-  34,2

Merkitty pääoma

35,2

35,2

35,2

35,2

35,2

Oma pääoma

13,9

9,4

7,7

-  15,9

-  48,6

| (131) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa todetaan, että yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se ”on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana”. |
| --- | --- |

(131)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2014 annettujen suuntaviivojen 10 kohdan a alakohdassa todetaan, että yhtiö, jonka osakkaiden vastuu on rajattu, katsotaan vaikeuksissa olevaksi yritykseksi, jos se ”on menettänyt yli puolet merkitystä pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana”.

| (132) | Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa, ”jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä”. Unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ”negatiivista omaa pääomaa [...] voidaan [...] pitää vahvana osoituksena yrityksen taloudellisesti vaikeasta tilanteesta” (23). |
| --- | --- |

(132)

Lisäksi pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 11 kohdan mukaan yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa, ”jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen, varastojen kasvu, ylikapasiteetti, tulorahoituksen pienentyminen, lisääntyvä velkaantuminen, korkokustannusten nousu ja nettoarvon heikentyminen tai sen katoaminen, ovat nähtävissä”. Unionin yleisen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan ”negatiivista omaa pääomaa [...] voidaan [...] pitää vahvana osoituksena yrityksen taloudellisesti vaikeasta tilanteesta” (23).

| (133) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 10 kohdan a alakohta perustuu oletukseen, jonka mukaan valtaosan merkitystä pääomastaan menettänyt yritys ei pysty pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa näin lähes varmasti yrityksen konkurssiin lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että sama oletus pätee näin myös sellaiseen yritykseen, joka on menettänyt koko merkityn pääomansa ja jonka oma pääoma on negatiivinen. (24) |
| --- | --- |

(133)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 10 kohdan a alakohta perustuu oletukseen, jonka mukaan valtaosan merkitystä pääomastaan menettänyt yritys ei pysty pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka johtaa näin lähes varmasti yrityksen konkurssiin lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Komissio katsoo, että sama oletus pätee näin myös sellaiseen yritykseen, joka on menettänyt koko merkityn pääomansa ja jonka oma pääoma on negatiivinen. (24)

| (134) | Kuten edellä taulukossa 8 on esitetty, Cyprus Airwaysin oma pääoma oli negatiivinen vuodesta 2011 alkaen. Lisäksi sen oman pääoman määrä oli vähentynyt jo vuosina 2009 ja 2010 ja oli selvästi alle merkityn pääoman. Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 11 kohdan osalta taulukko 8 osoittaa, että Cyprus Airwaysin liikevaihto oli supistunut ja sen tappiot olivat kasvaneet jo vuodesta 2009. Vuonna 2009 liikevaihto supistui lähes 21 prosenttia vuodesta 2008, ja yritys kirjasi 3,2 miljoonan euron tappiot (tulos ennen veroja). Tämä suuntaus jatkui seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(134)

Kuten edellä taulukossa 8 on esitetty, Cyprus Airwaysin oma pääoma oli negatiivinen vuodesta 2011 alkaen. Lisäksi sen oman pääoman määrä oli vähentynyt jo vuosina 2009 ja 2010 ja oli selvästi alle merkityn pääoman. Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 11 kohdan osalta taulukko 8 osoittaa, että Cyprus Airwaysin liikevaihto oli supistunut ja sen tappiot olivat kasvaneet jo vuodesta 2009. Vuonna 2009 liikevaihto supistui lähes 21 prosenttia vuodesta 2008, ja yritys kirjasi 3,2 miljoonan euron tappiot (tulos ennen veroja). Tämä suuntaus jatkui seuraavina vuosina.

| (135) | Edellä esitettyjen seikkojen ja Kyproksen viranomaisten toimittamien tietojen (ks. edellä johdanto-osan 68 kappale) perusteella komissio päättelee, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009 osittain pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 10 kohdan mukaan (erityisesti vuodesta 2011) ja joka tapauksessa niiden 11 kohdan mukaan. |
| --- | --- |

(135)

Edellä esitettyjen seikkojen ja Kyproksen viranomaisten toimittamien tietojen (ks. edellä johdanto-osan 68 kappale) perusteella komissio päättelee, että Cyprus Airways on ollut vaikeuksissa oleva yritys jo vuodesta 2009 osittain pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 10 kohdan mukaan (erityisesti vuodesta 2011) ja joka tapauksessa niiden 11 kohdan mukaan.

| (136) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 33 kohdan mukaan ”yritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä”. Näin ollen tämä edellytys täyttyy. |
| --- | --- |

(136)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 33 kohdan mukaan ”yritystä on voitava pitää näissä suuntaviivoissa tarkoitettuna vaikeuksissa olevana yrityksenä”. Näin ollen tämä edellytys täyttyy.

5.3.2   Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisaika – pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttaminen

| (137) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 35–37 kohdassa todetaan seuraavaa: ”35. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon kyseinen jäsenvaltio sitoutuu. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten selvityksen markkinoista, on esitettävä komissiolle. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse paljoa vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista.” |
| --- | --- |

(137)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 35–37 kohdassa todetaan seuraavaa: ”35. Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajan on oltava mahdollisimman lyhyt, ja suunnitelman on mahdollistettava yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa yrityksen tulevia toimintaedellytyksiä koskevien realististen oletusten perusteella. Rakenneuudistustukeen on siis yhdistettävä toteuttamiskelpoinen rakenneuudistussuunnitelma, jonka täytäntöönpanoon kyseinen jäsenvaltio sitoutuu. Tämä suunnitelma, joka sisältää kaikki tarpeelliset tiedot, kuten selvityksen markkinoista, on esitettävä komissiolle. Elinkelpoisuuden paranemisen on perustuttava pääasiassa rakenneuudistussuunnitelman sisältämiin yrityksen sisäisiin toimenpiteisiin. Se voi perustua hintojen tai kysynnän muutosten kaltaisiin ulkoisiin seikkoihin, joihin yritys ei voi itse paljoa vaikuttaa, vain siinä tapauksessa, että markkinoiden kehittymisestä esitetyt arviot ovat yleisesti hyväksyttyjä. Rakenneuudistus edellyttää luopumista sellaisesta toiminnasta, joka olisi rakenneuudistuksesta huolimatta edelleen tappiollista.”

| (138) | 36. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa on otettava huomioon muun muassa kysynnän ja tarjonnan nykytilanne ja ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten hahmotelmien avulla, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, sekä yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat. |
| --- | --- |

(138)

36. Rakenneuudistussuunnitelmassa on kuvailtava erityisesti yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet. Tämä antaa mahdollisuuden arvioida, ovatko ehdotetut toimenpiteet sopivia. Suunnitelmassa on otettava huomioon muun muassa kysynnän ja tarjonnan nykytilanne ja ennakoitu kehitys merkityksellisillä tuotemarkkinoilla erilaisten hahmotelmien avulla, jotka perustuvat optimistisiin, pessimistisiin ja niiden väliltä oleviin olettamuksiin, sekä yrityksen erityiset vahvuudet ja heikkoudet. Rakenneuudistussuunnitelman on mahdollistettava yrityksen rakenteen uudistaminen, jonka avulla pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja mahdollisuus selviytyä itsenäisesti palautuvat.

| (139) | ”37. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. Jos yrityksen vaikeudet johtuvat sen omistajaohjausjärjestelmän puutteista, järjestelmää on muutettava asianmukaisella tavalla.” |
| --- | --- |

(139)

”37. Rakenneuudistussuunnitelmassa on esitettävä yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan, omaisuuserien arvon alentuminen ja rahoituskulut mukaan luettuina. Rakenneuudistuksen läpikäyneen yrityksen oman pääoman tuoton on oltava riittävän korkea, jotta se voi kilpailla omin voimin. Jos yrityksen vaikeudet johtuvat sen omistajaohjausjärjestelmän puutteista, järjestelmää on muutettava asianmukaisella tavalla.”

| (140) | Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajasta voidaan todeta, että ilmoitettu suunnitelma kattaa jakson, joka ulottuu huhtikuussa 2012 toteutetusta ensimmäisestä omaisuuserän myynnistä, josta saaduilla tuloilla Cyprus Airways osallistuu rakenneuudistuskustannustensa rahoittamiseen, vuoden 2017 loppuun, ja että suunnitelmalla oli tarkoitus palauttaa Cyprus Airways kannattavaksi tilivuodesta 2014 alkaen. Rakenneuudistuskauden kesto on ilmoitetun mukaan näin ollen viisi vuotta ja kuusi kuukautta. |
| --- | --- |

(140)

Rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisajasta voidaan todeta, että ilmoitettu suunnitelma kattaa jakson, joka ulottuu huhtikuussa 2012 toteutetusta ensimmäisestä omaisuuserän myynnistä, josta saaduilla tuloilla Cyprus Airways osallistuu rakenneuudistuskustannustensa rahoittamiseen, vuoden 2017 loppuun, ja että suunnitelmalla oli tarkoitus palauttaa Cyprus Airways kannattavaksi tilivuodesta 2014 alkaen. Rakenneuudistuskauden kesto on ilmoitetun mukaan näin ollen viisi vuotta ja kuusi kuukautta.

| (141) | Komissio huomauttaa, että kausi on pidempi kuin komission muiden lentoyhtiöiden tapauksessa hyväksymät rakenneuudistuskaudet, jotka ovat tavanomaisesti olleet viisi vuotta (25). |
| --- | --- |

(141)

Komissio huomauttaa, että kausi on pidempi kuin komission muiden lentoyhtiöiden tapauksessa hyväksymät rakenneuudistuskaudet, jotka ovat tavanomaisesti olleet viisi vuotta (25).

| (142) | Lisäksi komissio toteaa, että toimenpide 5 myönnettiin vuosina 2011–2010. Koska kyseinen toimenpide myönnettiin aikana, jolloin yritys oli jo taloudellisissa vaikeuksissa, se ei kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Tämä tarkoittaa sitä, että toimenpide on joko sisämarkkinoille soveltumatonta koulutustukea tai se on katsottava rakenneuudistustueksi, jonka soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava silloisten olosuhteiden pohjalta. Jälkimmäisessä tapauksessa rakenneuudistuskausi pitenisi noin seitsemään vuoteen (ja toimenpiteen olisi tällöin myös sisällyttävä ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan). |
| --- | --- |

(142)

Lisäksi komissio toteaa, että toimenpide 5 myönnettiin vuosina 2011–2010. Koska kyseinen toimenpide myönnettiin aikana, jolloin yritys oli jo taloudellisissa vaikeuksissa, se ei kuulu yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan. Tämä tarkoittaa sitä, että toimenpide on joko sisämarkkinoille soveltumatonta koulutustukea tai se on katsottava rakenneuudistustueksi, jonka soveltuvuutta sisämarkkinoille on arvioitava silloisten olosuhteiden pohjalta. Jälkimmäisessä tapauksessa rakenneuudistuskausi pitenisi noin seitsemään vuoteen (ja toimenpiteen olisi tällöin myös sisällyttävä ilmoitettuun rakenneuudistussuunnitelmaan).

| (143) | Komissio voi perustelluissa tapauksissa hyväksyä pidemmän rakenneuudistuskauden. Tässä tapauksessa Kyproksen viranomaiset eivät kuitenkaan pystyneet perustelemaan sitä, miksi Cyprus Airways tarvitsi yli viisi vuotta rakenneuudistuksen päätökseen saattamiseen. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että edellä johdanto-osan 72 kappaleessa esitetty Kyproksen viranomaisten kuvailema ajan ”menetys”, joka johtui valtion sisäisen päätöksentekoprosessin viiveistä (26), oli viranomaisten vaikutusmahdollisuuksien ulottuvilla. Lisäksi toisin kuin muissa komission hyväksymissä tapauksissa Cyprus Airwaysin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä mitään niistä osatekijöistä, jotka komissio on hyväksynyt Kyproksen viranomaisten mainitsemissa aikaisemmissa päätöksissään ja joiden perusteella komissio voisi todeta, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa voitaisiin hyväksyä pidempi rakenneuudistuskausi. Tällaisia osatekijöitä voisivat olla esimerkiksi kapasiteetin merkittävä vähentäminen tai erityisen pieni markkinaosuus (27). |
| --- | --- |

(143)

Komissio voi perustelluissa tapauksissa hyväksyä pidemmän rakenneuudistuskauden. Tässä tapauksessa Kyproksen viranomaiset eivät kuitenkaan pystyneet perustelemaan sitä, miksi Cyprus Airways tarvitsi yli viisi vuotta rakenneuudistuksen päätökseen saattamiseen. Komissio toteaa tässä yhteydessä, että edellä johdanto-osan 72 kappaleessa esitetty Kyproksen viranomaisten kuvailema ajan ”menetys”, joka johtui valtion sisäisen päätöksentekoprosessin viiveistä (26), oli viranomaisten vaikutusmahdollisuuksien ulottuvilla. Lisäksi toisin kuin muissa komission hyväksymissä tapauksissa Cyprus Airwaysin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma ei sisällä mitään niistä osatekijöistä, jotka komissio on hyväksynyt Kyproksen viranomaisten mainitsemissa aikaisemmissa päätöksissään ja joiden perusteella komissio voisi todeta, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa voitaisiin hyväksyä pidempi rakenneuudistuskausi. Tällaisia osatekijöitä voisivat olla esimerkiksi kapasiteetin merkittävä vähentäminen tai erityisen pieni markkinaosuus (27).

| (144) | Näin ollen komissio katsoo, ettei viiden vuoden ja kuuden kuukauden (eikä etenkään seitsemän vuoden) pituinen toteutusjakso ole Cyprus Airwaysin tapauksessa kohtuullinen. |
| --- | --- |

(144)

Näin ollen komissio katsoo, ettei viiden vuoden ja kuuden kuukauden (eikä etenkään seitsemän vuoden) pituinen toteutusjakso ole Cyprus Airwaysin tapauksessa kohtuullinen.

| (145) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman sisällön osalta komissio huomauttaa, että Kyproksen viranomaiset eivät suunnitelmassaan olleet riittävällä tavalla puuttuneet epäilyihin, jotka komissio esitti 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä. |
| --- | --- |

(145)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman sisällön osalta komissio huomauttaa, että Kyproksen viranomaiset eivät suunnitelmassaan olleet riittävällä tavalla puuttuneet epäilyihin, jotka komissio esitti 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä.

| (146) | Kyproksen viranomaiset katsoivat edelleen etenkin, että suunnitelmassa otettiin huomioon jäljelle jääneen reittiverkoston tehokkuus ja mahdollinen matkustajakysynnän väheneminen ja että polttoaineen hinnan ja euron ja dollarin vaihtokurssin viimeaikaisen vaihtelun perusteella ei ollut riskiä niiden epäsuotuisasta kehityksestä. Ne katsoivat lisäksi, että suunnitelman mukainen yrityksen taloudellinen tilanne oli tyydyttävä, kun otetaan huomioon sen aikaisemmat heikot tulokset. Ne viittasivat vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviin osatekijöihin, jotka olivat kehittyneet odotettua paremmin, kuten Larnakan lentoaseman maahuolintamaksuja koskeviin neuvotteluihin. |
| --- | --- |

(146)

Kyproksen viranomaiset katsoivat edelleen etenkin, että suunnitelmassa otettiin huomioon jäljelle jääneen reittiverkoston tehokkuus ja mahdollinen matkustajakysynnän väheneminen ja että polttoaineen hinnan ja euron ja dollarin vaihtokurssin viimeaikaisen vaihtelun perusteella ei ollut riskiä niiden epäsuotuisasta kehityksestä. Ne katsoivat lisäksi, että suunnitelman mukainen yrityksen taloudellinen tilanne oli tyydyttävä, kun otetaan huomioon sen aikaisemmat heikot tulokset. Ne viittasivat vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyviin osatekijöihin, jotka olivat kehittyneet odotettua paremmin, kuten Larnakan lentoaseman maahuolintamaksuja koskeviin neuvotteluihin.

| (147) | Komissio esitti kuitenkin 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä epäilyjä, koska sillä oli syytä katsoa, että monet vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä oletuksista eivät olleet riittävän varovaisia, kun huomioon otetaan komission aikaisemmat kokemukset muista lentoliikenteen alan rakenneuudistussuunnitelmista, markkinoilla vallitseva kilpailutilanne ja yleisperiaate, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on otettava huomioon myös epäsuotuisan kehityksen realistinen mahdollisuus, jotta se olisi uskottava. |
| --- | --- |

(147)

Komissio esitti kuitenkin 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä epäilyjä, koska sillä oli syytä katsoa, että monet vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä oletuksista eivät olleet riittävän varovaisia, kun huomioon otetaan komission aikaisemmat kokemukset muista lentoliikenteen alan rakenneuudistussuunnitelmista, markkinoilla vallitseva kilpailutilanne ja yleisperiaate, jonka mukaan rakenneuudistussuunnitelmassa on otettava huomioon myös epäsuotuisan kehityksen realistinen mahdollisuus, jotta se olisi uskottava.

| (148) | Komissio toteaa sen vuoksi, etteivät Cyprus Airwaysin esittämät oletukset ole yleisesti päteviä ja ettei niiden tueksi ole esitetty näyttöä markkinamahdollisuuksista. Itse asiassa kilpailijat kyseenalaistivat nämä oletukset, etenkin oletukset, jotka koskevat mahdollisia kilpailupaineita suunnitelman mukaan kannattavilla reiteillä, polttoainekustannuksiin liittyviä säästöjä ja lipunhintojen korotuksista odotettuja tuloja. |
| --- | --- |

(148)

Komissio toteaa sen vuoksi, etteivät Cyprus Airwaysin esittämät oletukset ole yleisesti päteviä ja ettei niiden tueksi ole esitetty näyttöä markkinamahdollisuuksista. Itse asiassa kilpailijat kyseenalaistivat nämä oletukset, etenkin oletukset, jotka koskevat mahdollisia kilpailupaineita suunnitelman mukaan kannattavilla reiteillä, polttoainekustannuksiin liittyviä säästöjä ja lipunhintojen korotuksista odotettuja tuloja.

| (149) | Komissio toteaa, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarion oletusten mukaan yrityksen tulos ennen voittoja ja veroja on positiivinen jo vuonna 2014, jolloin sen oletetaan olevan 0,4 miljoonaa euroa, ja tuloksen odotetaan paranevan edelleen seuraavina vuosina. Komissio huomauttaa kuitenkin, että suunnitelman oletusten mukaan kolmansilta osapuolilta olevista veloista ei kerry eikä makseta lainkaan korkoa rakenneuudistuskaudella. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan ainoastaan, että kolmansien osapuolten velkojen uudelleenjärjestely on tarpeen, mutta siinä ei anneta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten uudelleenjärjestely on tarkoitus toteuttaa. Vuosien 2013–2018 taseisiin sisältyvien osto- ja muiden velkojen (lukuun ottamatta Hellenic Bankin velkaa) ennustetaan säilyvän 27,9 miljoonassa eurossa. Näin ollen velat kolmansille osapuolille ovat määrältään merkittäviä ja kaikilla velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvillä ongelmilla voi olla vakavia seurauksia yrityksen taloutta koskeviin ennusteisiin. |
| --- | --- |

(149)

Komissio toteaa, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman perusskenaarion oletusten mukaan yrityksen tulos ennen voittoja ja veroja on positiivinen jo vuonna 2014, jolloin sen oletetaan olevan 0,4 miljoonaa euroa, ja tuloksen odotetaan paranevan edelleen seuraavina vuosina. Komissio huomauttaa kuitenkin, että suunnitelman oletusten mukaan kolmansilta osapuolilta olevista veloista ei kerry eikä makseta lainkaan korkoa rakenneuudistuskaudella. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan ainoastaan, että kolmansien osapuolten velkojen uudelleenjärjestely on tarpeen, mutta siinä ei anneta yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten uudelleenjärjestely on tarkoitus toteuttaa. Vuosien 2013–2018 taseisiin sisältyvien osto- ja muiden velkojen (lukuun ottamatta Hellenic Bankin velkaa) ennustetaan säilyvän 27,9 miljoonassa eurossa. Näin ollen velat kolmansille osapuolille ovat määrältään merkittäviä ja kaikilla velkojen uudelleenjärjestelyyn liittyvillä ongelmilla voi olla vakavia seurauksia yrityksen taloutta koskeviin ennusteisiin.

| (150) | Komissio toistaa 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä esittämänsä väitteen siitä, että rakenneuudistuskauden lopussa Cyprus Airways on yhtiö, jonka merkitty pääoma on nolla ja oma pääoma negatiivinen. Tällaista yritystä ei voida pitää elinkelpoisena, koska siltä puuttuu käytännössä turvamarginaali. |
| --- | --- |

(150)

Komissio toistaa 4 päivänä helmikuuta 2014 antamassaan päätöksessä esittämänsä väitteen siitä, että rakenneuudistuskauden lopussa Cyprus Airways on yhtiö, jonka merkitty pääoma on nolla ja oma pääoma negatiivinen. Tällaista yritystä ei voida pitää elinkelpoisena, koska siltä puuttuu käytännössä turvamarginaali.

| (151) | Komissio toteaa lisäksi, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetut toimenpiteet eivät vaikuta sellaisilta, että niillä voitaisiin tarkoituksenmukaisesti puuttua ilmoituksessa esitettyihin olosuhteisiin, joiden vuoksi yritys joutui vaikeuksiin. Suunnitelmassa esitetään muun muassa kolmen Kreikkaan suuntautuvan voittoa tuottamattoman reitin ja kahden Lähi-itään suuntautuvan reitin säilyttämistä siitä huolimatta, että kyseiset markkinat olivat osasyynä yrityksen vaikeuksiin. Suunnitelmassa esitetään myös vähintään neljän sellaisen reitin säilyttämistä, joilla halpalentoyhtiöt kilpailevat suoraan yrityksen kanssa, ja lipunhintojen korottamista. Yritys aikoo myös säilyttää vähintään yhden sellaisen reitin, johon Turkin asettama ylilentokielto vaikuttaa merkittävästi. |
| --- | --- |

(151)

Komissio toteaa lisäksi, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetut toimenpiteet eivät vaikuta sellaisilta, että niillä voitaisiin tarkoituksenmukaisesti puuttua ilmoituksessa esitettyihin olosuhteisiin, joiden vuoksi yritys joutui vaikeuksiin. Suunnitelmassa esitetään muun muassa kolmen Kreikkaan suuntautuvan voittoa tuottamattoman reitin ja kahden Lähi-itään suuntautuvan reitin säilyttämistä siitä huolimatta, että kyseiset markkinat olivat osasyynä yrityksen vaikeuksiin. Suunnitelmassa esitetään myös vähintään neljän sellaisen reitin säilyttämistä, joilla halpalentoyhtiöt kilpailevat suoraan yrityksen kanssa, ja lipunhintojen korottamista. Yritys aikoo myös säilyttää vähintään yhden sellaisen reitin, johon Turkin asettama ylilentokielto vaikuttaa merkittävästi.

| (152) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma ei myöskään sisällä minkäänlaista konkreettista arviota tulevista tarjonta- ja kysyntänäkymistä merkityksellisillä markkinoilla lukuun ottamatta sitä, että kilpailupaineen riski on otettu huomioon eräillä säilytettävillä reiteillä. |
| --- | --- |

(152)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma ei myöskään sisällä minkäänlaista konkreettista arviota tulevista tarjonta- ja kysyntänäkymistä merkityksellisillä markkinoilla lukuun ottamatta sitä, että kilpailupaineen riski on otettu huomioon eräillä säilytettävillä reiteillä.

| (153) | Komissio toteaa lisäksi, että pessimistisessä skenaariossa ei oteta riittävästi huomioon yrityksen heikkouksia eikä merkityksellisillä markkinoilla olevia riskejä, joista osa mainitaan suunnitelmassa. Tällaisia heikkouksia ja riskejä ovat muun muassa kilpailijoiden luoma paine, perusskenaarioon sisältyvien taloudellisten ennusteiden perustana olevien keskeisten parametrien (kuten yksikkökohtainen keskimääräinen tulo matkustajaa kohti (tuotto), polttoaineen hinta, euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssi, kysynnän väheneminen) poikkeamat ja taloudellinen tilanne keskeisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(153)

Komissio toteaa lisäksi, että pessimistisessä skenaariossa ei oteta riittävästi huomioon yrityksen heikkouksia eikä merkityksellisillä markkinoilla olevia riskejä, joista osa mainitaan suunnitelmassa. Tällaisia heikkouksia ja riskejä ovat muun muassa kilpailijoiden luoma paine, perusskenaarioon sisältyvien taloudellisten ennusteiden perustana olevien keskeisten parametrien (kuten yksikkökohtainen keskimääräinen tulo matkustajaa kohti (tuotto), polttoaineen hinta, euron ja Yhdysvaltain dollarin vaihtokurssi, kysynnän väheneminen) poikkeamat ja taloudellinen tilanne keskeisillä markkinoilla.

| (154) | Pessimistisessä skenaariossa ennustetaan ainoastaan, että tulot vähenevät 1 prosenttia ja että yrityksen tulos ennen voittoja ja veroja on vuosina 2016 ja 2017 vain 0,3 miljoonaa euroa. Jos kuitenkin jokin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa todetuista lisäriskeistä toteutuisi, esimerkiksi jos öljyn hinta nousisi 1 prosenttia tai jos euron ja Yhdysvaltain dollarin valuuttakurssissa tapahtuisi 1 prosentin muutos, ennustetut voitot menetettäisiin kokonaisuudessaan (ks. edellä johdanto-osan 51 kappale). Näitä riskejä pahentaa entisestään se, että Cyprus Airwaysilla ei ole tarvittavia vakuuksia, joiden avulla se voisi suojautua polttoaineen hintariskiltä tai valuuttakurssiriskiltä. Lisäksi komissio huomauttaa, että pessimistiset skenaariot ovat aikaisemmissa lentoyhtiöitä koskeneissa tapauksissa yleensä perustuneet paljon suurempiin poikkeamiin perusskenaarion parametreista (28). Lisäksi kilpailun merkittävän lisääntymisen riskiä ei ollut otettu huomioon etenkään Tel Aviviin ja Moskovaan suuntautuvien reittien osalta, vaikka tämä riski mainittiin erikseen vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa. Edellä mainitut reitit ovat matkustajamäärien perusteella Cyprus Airwaysin neljänneksi ja viidenneksi tärkeimmät reitit. Huomioon olisi pitänyt ottaa myös mahdollisuus pitkittyneeseen taantumaan Kreikassa ja Kyproksessa. |
| --- | --- |

(154)

Pessimistisessä skenaariossa ennustetaan ainoastaan, että tulot vähenevät 1 prosenttia ja että yrityksen tulos ennen voittoja ja veroja on vuosina 2016 ja 2017 vain 0,3 miljoonaa euroa. Jos kuitenkin jokin vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa todetuista lisäriskeistä toteutuisi, esimerkiksi jos öljyn hinta nousisi 1 prosenttia tai jos euron ja Yhdysvaltain dollarin valuuttakurssissa tapahtuisi 1 prosentin muutos, ennustetut voitot menetettäisiin kokonaisuudessaan (ks. edellä johdanto-osan 51 kappale). Näitä riskejä pahentaa entisestään se, että Cyprus Airwaysilla ei ole tarvittavia vakuuksia, joiden avulla se voisi suojautua polttoaineen hintariskiltä tai valuuttakurssiriskiltä. Lisäksi komissio huomauttaa, että pessimistiset skenaariot ovat aikaisemmissa lentoyhtiöitä koskeneissa tapauksissa yleensä perustuneet paljon suurempiin poikkeamiin perusskenaarion parametreista (28). Lisäksi kilpailun merkittävän lisääntymisen riskiä ei ollut otettu huomioon etenkään Tel Aviviin ja Moskovaan suuntautuvien reittien osalta, vaikka tämä riski mainittiin erikseen vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa. Edellä mainitut reitit ovat matkustajamäärien perusteella Cyprus Airwaysin neljänneksi ja viidenneksi tärkeimmät reitit. Huomioon olisi pitänyt ottaa myös mahdollisuus pitkittyneeseen taantumaan Kreikassa ja Kyproksessa.

| (155) | Komissio katsoo sen vuoksi, ettei vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa puututa riittävällä tavalla olosuhteisiin, jotka johtivat Cyprus Airwaysin vaikeuksiin, ettei siinä oteta kaikilta osin huomioon markkinanäkymiä ja ettei siinä esitetty pessimistinen skenaario ole uskottava. |
| --- | --- |

(155)

Komissio katsoo sen vuoksi, ettei vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa puututa riittävällä tavalla olosuhteisiin, jotka johtivat Cyprus Airwaysin vaikeuksiin, ettei siinä oteta kaikilta osin huomioon markkinanäkymiä ja ettei siinä esitetty pessimistinen skenaario ole uskottava.

| (156) | Lopuksi komissio toteaa, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ei puututa yrityksen liiketoimintamallin perusongelmiin, jotka näyttävät osaltaan vaikeuttaneen sen tilannetta. Cyprus Airwaysin rakenneuudistuksen perustana on sen nykyinen liiketoimintamalli, jonka mukaisesti yhtiö toimii perinteisenä täyden palvelun lentoyhtiönä ja myy lentolippuja pääasiassa välittäjien kautta. Se kilpailee kuitenkin sellaisten halpalentoyhtiöiden ja täyden palvelun lentoyhtiöiden kanssa, joilla on laajemmat reittiverkostot ja joista useimmat myyvät lentolippuja suoraan verkossa. |
| --- | --- |

(156)

Lopuksi komissio toteaa, että vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa ei puututa yrityksen liiketoimintamallin perusongelmiin, jotka näyttävät osaltaan vaikeuttaneen sen tilannetta. Cyprus Airwaysin rakenneuudistuksen perustana on sen nykyinen liiketoimintamalli, jonka mukaisesti yhtiö toimii perinteisenä täyden palvelun lentoyhtiönä ja myy lentolippuja pääasiassa välittäjien kautta. Se kilpailee kuitenkin sellaisten halpalentoyhtiöiden ja täyden palvelun lentoyhtiöiden kanssa, joilla on laajemmat reittiverkostot ja joista useimmat myyvät lentolippuja suoraan verkossa.

| (157) | Komissio päättelee sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 35–37 kohdassa asetetut edellytykset eivät täyty, koska i) vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman toteutusjakso on kohtuuttoman pitkä, ii) sillä ei pystytä palauttamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta kohtuullisessa ajassa eikä se perustu realistisiin oletuksiin, ja iii) siinä oteta huomioon markkinatilannetta riittävän erilaisten skenaarioiden avulla. |
| --- | --- |

(157)

Komissio päättelee sen vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 35–37 kohdassa asetetut edellytykset eivät täyty, koska i) vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman toteutusjakso on kohtuuttoman pitkä, ii) sillä ei pystytä palauttamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuutta kohtuullisessa ajassa eikä se perustu realistisiin oletuksiin, ja iii) siinä oteta huomioon markkinatilannetta riittävän erilaisten skenaarioiden avulla.

5.3.3   Kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttäminen

| (158) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan yrityksen, joka saa rakenneuudistustukea, on esitettävä vastasuoritteita valtiontuen kilpailua vääristävän vaikutuksen lieventämiseksi. Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua omaisuuserien myynti ja kapasiteetin tai markkinaläsnäolon vähentäminen tai kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen, ja niiden on koskettava sellaisia reittejä tai tuotteita, jotka eivät tuota tappiota. |
| --- | --- |

(158)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 38–42 kohdan mukaan yrityksen, joka saa rakenneuudistustukea, on esitettävä vastasuoritteita valtiontuen kilpailua vääristävän vaikutuksen lieventämiseksi. Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua omaisuuserien myynti ja kapasiteetin tai markkinaläsnäolon vähentäminen tai kyseisille markkinoille pääsyn esteiden vähentäminen, ja niiden on koskettava sellaisia reittejä tai tuotteita, jotka eivät tuota tappiota.

| (159) | Kyproksen viranomaiset ovat ehdottaneet vastasuoritteita, kuten tappiottomien reittien lopettamista tai niiden kapasiteetin vähentämistä, kahden Lontoon Heathrow’n lentoasemalla olevan lähtö- ja saapumisajan myymistä, kaluston supistamista ja henkilökilometrien vähentämistä. |
| --- | --- |

(159)

Kyproksen viranomaiset ovat ehdottaneet vastasuoritteita, kuten tappiottomien reittien lopettamista tai niiden kapasiteetin vähentämistä, kahden Lontoon Heathrow’n lentoasemalla olevan lähtö- ja saapumisajan myymistä, kaluston supistamista ja henkilökilometrien vähentämistä.

| (160) | Komissio toteaa, että kahden ja lähtö- ja saapumisajan myynti täysin koordinoidulla (29) Lontoon Heathrow’n lentoasemalla voidaan katsoa toimenpiteeksi, jolla vähennetään kilpailijoiden markkinoille tulon esteitä riittävällä tavalla, etenkin kun otetaan huomioon, että Cyprus Airways lopettaa kyseisen lentoaseman käyttämisen kokonaan. Lisäksi kaluston merkittävä vähennys on tärkeä osoitus kapasiteetin vähentämisestä. |
| --- | --- |

(160)

Komissio toteaa, että kahden ja lähtö- ja saapumisajan myynti täysin koordinoidulla (29) Lontoon Heathrow’n lentoasemalla voidaan katsoa toimenpiteeksi, jolla vähennetään kilpailijoiden markkinoille tulon esteitä riittävällä tavalla, etenkin kun otetaan huomioon, että Cyprus Airways lopettaa kyseisen lentoaseman käyttämisen kokonaan. Lisäksi kaluston merkittävä vähennys on tärkeä osoitus kapasiteetin vähentämisestä.

| (161) | Vastasuoritteiksi ehdotetuista reiteistä komissio toteaa, että se on johdonmukaisesti hyväksynyt vastasuoritteiksi tappiottomien reittien lopettamisen tai kapasiteetin vähentämisen tällaisilla reiteillä. Tappiottomilla reiteillä tarkoitetaan reittejä, joiden bruttovaikutus on positiivinen, kun muuttuvat kustannukset otetaan huomioon (30). |
| --- | --- |

(161)

Vastasuoritteiksi ehdotetuista reiteistä komissio toteaa, että se on johdonmukaisesti hyväksynyt vastasuoritteiksi tappiottomien reittien lopettamisen tai kapasiteetin vähentämisen tällaisilla reiteillä. Tappiottomilla reiteillä tarkoitetaan reittejä, joiden bruttovaikutus on positiivinen, kun muuttuvat kustannukset otetaan huomioon (30).

| (162) | Komissio toteaa kuitenkin, että bruttovaikutus oli negatiivinen Larnaka–Ateena-reitillä, jolla Cyprus Airwaysin oli Kyproksen viranomaisten ehdotuksen mukaan tarkoitus vähentää kapasiteettiaan vastasuoritteena. Kyproksen viranomaiset eivät myöskään ole esittäneet näyttöä, joka tukisi niiden väitettä siitä, ettei vastasuoritteena (lentovuorojen vähennys neljällä viikoittaisella lennolla) oleva osuus reitistä ollut tappiollinen. |
| --- | --- |

(162)

Komissio toteaa kuitenkin, että bruttovaikutus oli negatiivinen Larnaka–Ateena-reitillä, jolla Cyprus Airwaysin oli Kyproksen viranomaisten ehdotuksen mukaan tarkoitus vähentää kapasiteettiaan vastasuoritteena. Kyproksen viranomaiset eivät myöskään ole esittäneet näyttöä, joka tukisi niiden väitettä siitä, ettei vastasuoritteena (lentovuorojen vähennys neljällä viikoittaisella lennolla) oleva osuus reitistä ollut tappiollinen.

| (163) | Komissio toteaa kuitenkin, että ehdotettu tarjottujen henkilökilometrien 24 prosentin vähennys vuoden 2012 kapasiteettiin verrattuna on suurempi kuin muissa lentoyhtiöiden rakenneuudistusta koskeneissa asioissa ehdotetut vastaavat vähennykset (31). Tämä merkitsee sitä, että vaikka Larnaka–Ateena-reitin kapasiteettivähennystä (joka on vain 0,84 prosenttia tarjottujen henkilökilometrien kokonaismäärästä) ei otettaisi huomioon, tarjottujen henkilökilometrien vähennys on silti riittävä. |
| --- | --- |

(163)

Komissio toteaa kuitenkin, että ehdotettu tarjottujen henkilökilometrien 24 prosentin vähennys vuoden 2012 kapasiteettiin verrattuna on suurempi kuin muissa lentoyhtiöiden rakenneuudistusta koskeneissa asioissa ehdotetut vastaavat vähennykset (31). Tämä merkitsee sitä, että vaikka Larnaka–Ateena-reitin kapasiteettivähennystä (joka on vain 0,84 prosenttia tarjottujen henkilökilometrien kokonaismäärästä) ei otettaisi huomioon, tarjottujen henkilökilometrien vähennys on silti riittävä.

| (164) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 38–42 kohdan edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

(164)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 38–42 kohdan edellytykset täyttyvät.

5.3.4   Tuen rajaaminen välttämättömään: tuensaajan todellinen rahoitusosuus, johon ei sisälly tukea

| (165) | Rakenneuudistustuen saajana olevan Cyprus Airwaysin on pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaan osallistuttava vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen sen omista varoista maksettavalla merkittävällä osuudella, jonka olisi Cyprus Airwaysin kaltaisten suurten yritysten tapauksessa katettava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista paitsi, jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet tai erityiset vaikeudet. Yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava todellinen, mikä tarkoittaa, että sen on oltava konkreettinen eikä se saa sisältää tulevia voittoja, kuten tulevia rahavirtoja. |
| --- | --- |

(165)

Rakenneuudistustuen saajana olevan Cyprus Airwaysin on pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 43–45 kohdan mukaan osallistuttava vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen sen omista varoista maksettavalla merkittävällä osuudella, jonka olisi Cyprus Airwaysin kaltaisten suurten yritysten tapauksessa katettava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista paitsi, jos kyseessä ovat poikkeukselliset olosuhteet tai erityiset vaikeudet. Yrityksen oman rahoitusosuuden on oltava todellinen, mikä tarkoittaa, että sen on oltava konkreettinen eikä se saa sisältää tulevia voittoja, kuten tulevia rahavirtoja.

| (166) | Komissio toteaa, että oman rahoitusosuuden tarkistettu määrä on 61,57 miljoonaa euroa. Kyseinen osuus on 41,8 prosenttia yhteensä 147,4 miljoonan euron rakenneuudistuskustannuksista, ja rakenneuudistustukea on tarkoitus mukauttaa toteutuneen oman rahoitusosuuden perusteella siten, että näiden kahden määrän summa kattaa ainoastaan rakenneuudistuskustannukset. |
| --- | --- |

(166)

Komissio toteaa, että oman rahoitusosuuden tarkistettu määrä on 61,57 miljoonaa euroa. Kyseinen osuus on 41,8 prosenttia yhteensä 147,4 miljoonan euron rakenneuudistuskustannuksista, ja rakenneuudistustukea on tarkoitus mukauttaa toteutuneen oman rahoitusosuuden perusteella siten, että näiden kahden määrän summa kattaa ainoastaan rakenneuudistuskustannukset.

| (167) | Komissio toteaa, että ehdotettu 41,8 prosentin oma rahoitusosuus jäisi toteutuessaankin alle pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa asetetun 50 prosentin kynnyksen. |
| --- | --- |

(167)

Komissio toteaa, että ehdotettu 41,8 prosentin oma rahoitusosuus jäisi toteutuessaankin alle pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa asetetun 50 prosentin kynnyksen.

| (168) | Lisäksi komissio toteaa, että johdanto-osan 79 kappaleessa olevan taulukon 5 perusteella omaisuuseriä on tosiasiassa myyty vasta 55,67 miljoonan euron arvosta. Muiden ehdotettujen omaisuuserien, kuten varaosien ja Airbus A320:n, myyntiä ei kokonaisuudessaan toteutettu, eikä niiden arvostuksen tueksi ei ole esitetty asiantuntija-arviota. |
| --- | --- |

(168)

Lisäksi komissio toteaa, että johdanto-osan 79 kappaleessa olevan taulukon 5 perusteella omaisuuseriä on tosiasiassa myyty vasta 55,67 miljoonan euron arvosta. Muiden ehdotettujen omaisuuserien, kuten varaosien ja Airbus A320:n, myyntiä ei kokonaisuudessaan toteutettu, eikä niiden arvostuksen tueksi ei ole esitetty asiantuntija-arviota.

| (169) | Varaosien myynnistä tähän mennessä saadut tosiasialliset tuotot (0,86 miljoonaa euroa) osoittavat, että myynnistä saatavat määrät (2,0 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 1,1 miljoonaa euroa vuonna 2014) on arvioitu huomattavasti todellista suuremmiksi. Koska vielä myymättä olevien varaosien arvosta ei ole asiantuntijan arviota ja koska käytettävissä ei ole muuta näyttöä, kuten sopimusta, ostajan antamasta selkeästä ostositoumuksesta, varaosien myynnistä mahdollisesti tulevaisuudessa saatavia tuloja ei voida ottaa huomioon riittävän konkreettisena omana rahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(169)

Varaosien myynnistä tähän mennessä saadut tosiasialliset tuotot (0,86 miljoonaa euroa) osoittavat, että myynnistä saatavat määrät (2,0 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 1,1 miljoonaa euroa vuonna 2014) on arvioitu huomattavasti todellista suuremmiksi. Koska vielä myymättä olevien varaosien arvosta ei ole asiantuntijan arviota ja koska käytettävissä ei ole muuta näyttöä, kuten sopimusta, ostajan antamasta selkeästä ostositoumuksesta, varaosien myynnistä mahdollisesti tulevaisuudessa saatavia tuloja ei voida ottaa huomioon riittävän konkreettisena omana rahoitusosuutena.

| (170) | Airbus A320:n, jonka Kyproksen viranomaiset toteavat 11 päivänä toukokuuta 2014 toimittamissaan huomautuksissa olevan ”vanha lentokone”, myynnin osalta voidaan todeta, että viidestä vuonna 2014 tehdystä tarjouksesta neljä on peruutettu ja viidennen tarjouksen tekijä ei ole vastannut Cyprus Airwaysin vastatarjoukseen. Koska Kyproksen viranomaiset eivät ole toimittaneet asiantuntija-arviota ilma-aluksen arvosta, odotettuja 2,5 miljoonan euron myyntituloja ei voida hyväksyä riittävän konkreettisena omana rahoitusosuutena. |
| --- | --- |

(170)

Airbus A320:n, jonka Kyproksen viranomaiset toteavat 11 päivänä toukokuuta 2014 toimittamissaan huomautuksissa olevan ”vanha lentokone”, myynnin osalta voidaan todeta, että viidestä vuonna 2014 tehdystä tarjouksesta neljä on peruutettu ja viidennen tarjouksen tekijä ei ole vastannut Cyprus Airwaysin vastatarjoukseen. Koska Kyproksen viranomaiset eivät ole toimittaneet asiantuntija-arviota ilma-aluksen arvosta, odotettuja 2,5 miljoonan euron myyntituloja ei voida hyväksyä riittävän konkreettisena omana rahoitusosuutena.

| (171) | Komissio ei myöskään ole Kyproksen viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että kiinteän omaisuuden siirtäminen eläkerahastoon voidaan katsoa konkreettiseksi omaksi rahoitusosuudeksi. Tämä johtuu siitä, että eläkerahasto on sen oikeudellisesta asemasta riippumatta Cyprus Airwaysin määräysvallassa, kuten Kyproksen viranomaiset ovat vahvistaneet ja kuten yrityksen tilinpäätöksestä ilmenee. Rahaston varat ovat sen vuoksi viime kädessä Cyprus Airwaysin käytettävissä, ja sen alijäämä on osa rakenneuudistuskustannuksia (32). Tämän vuoksi Cyprus Airways ei tosiasiassa osallistu rakenneuudistuskustannustensa kattamiseen eläkerahastoon tekemillään omaisuudensiirroilla. |
| --- | --- |

(171)

Komissio ei myöskään ole Kyproksen viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että kiinteän omaisuuden siirtäminen eläkerahastoon voidaan katsoa konkreettiseksi omaksi rahoitusosuudeksi. Tämä johtuu siitä, että eläkerahasto on sen oikeudellisesta asemasta riippumatta Cyprus Airwaysin määräysvallassa, kuten Kyproksen viranomaiset ovat vahvistaneet ja kuten yrityksen tilinpäätöksestä ilmenee. Rahaston varat ovat sen vuoksi viime kädessä Cyprus Airwaysin käytettävissä, ja sen alijäämä on osa rakenneuudistuskustannuksia (32). Tämän vuoksi Cyprus Airways ei tosiasiassa osallistu rakenneuudistuskustannustensa kattamiseen eläkerahastoon tekemillään omaisuudensiirroilla.

| (172) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yrityksen konkreettinen oma rahoitusosuus on 55,67 miljoonaa euroa eli 37,8 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. |
| --- | --- |

(172)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että yrityksen konkreettinen oma rahoitusosuus on 55,67 miljoonaa euroa eli 37,8 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.

| (173) | Kyproksen viranomaiset katsovat, että oma rahoitusosuus voi poikkeuksellisesti olla alle 50 prosenttia, koska kyseessä ovat erityiset vaikeudet. Niiden mukaan tällainen pienempi oma rahoitusosuus voidaan Cyprus Airwaysin tapauksessa perustella talous- ja rahoituskriisillä ja Turkin asettamalla ylilentokiellolla, joka aiheuttaa yritykselle lisärasitteita. |
| --- | --- |

(173)

Kyproksen viranomaiset katsovat, että oma rahoitusosuus voi poikkeuksellisesti olla alle 50 prosenttia, koska kyseessä ovat erityiset vaikeudet. Niiden mukaan tällainen pienempi oma rahoitusosuus voidaan Cyprus Airwaysin tapauksessa perustella talous- ja rahoituskriisillä ja Turkin asettamalla ylilentokiellolla, joka aiheuttaa yritykselle lisärasitteita.

| (174) | Komissio panee merkille Kyproksen talouden erityistilanteen ja myöntää, että omaisuuserien myynti ei tällaisessa tilanteessa välttämättä ole helppoa. Komissio toteaa kuitenkin, että Cyprus Airways toimii kansainvälisillä ja likvideillä markkinoilla, koska sen omaisuuserien, kuten ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen ja varaosien, ostajat voivat tulla kaikkialta maailmasta. Kyproksen taloudellisella tilanteella ei sen vuoksi välttämättä ole vaikutusta tällaisiin ostajiin, koska nämä voivat saada rahoitusta helpommin ja siirtää tai käyttää hankittuja omaisuuseriä ilman minkäänlaista yhteyttä Kyproksen. |
| --- | --- |

(174)

Komissio panee merkille Kyproksen talouden erityistilanteen ja myöntää, että omaisuuserien myynti ei tällaisessa tilanteessa välttämättä ole helppoa. Komissio toteaa kuitenkin, että Cyprus Airways toimii kansainvälisillä ja likvideillä markkinoilla, koska sen omaisuuserien, kuten ilma-alusten lähtö- ja saapumisaikojen ja varaosien, ostajat voivat tulla kaikkialta maailmasta. Kyproksen taloudellisella tilanteella ei sen vuoksi välttämättä ole vaikutusta tällaisiin ostajiin, koska nämä voivat saada rahoitusta helpommin ja siirtää tai käyttää hankittuja omaisuuseriä ilman minkäänlaista yhteyttä Kyproksen.

| (175) | Lisäksi Turkin asettama ylilentokielto on ollut voimassa jo useiden vuosien ajan, eikä se liity millään tavoin lentoyhtiön omaisuuserien myyntiin, koska kyseisiä omaisuuseriä voidaan käyttää myös muualla. Kapasiteetin huomattavalla vähentämisellä on merkitystä kilpailijoille. Sen sijaan oman rahoitusosuuden tarkoituksena on vähentää tarvittavaa valtiontukea ja osoittaa, että markkinat uskovat siihen, että yrityksen elinkelpoisuus saadaan palautettua. |
| --- | --- |

(175)

Lisäksi Turkin asettama ylilentokielto on ollut voimassa jo useiden vuosien ajan, eikä se liity millään tavoin lentoyhtiön omaisuuserien myyntiin, koska kyseisiä omaisuuseriä voidaan käyttää myös muualla. Kapasiteetin huomattavalla vähentämisellä on merkitystä kilpailijoille. Sen sijaan oman rahoitusosuuden tarkoituksena on vähentää tarvittavaa valtiontukea ja osoittaa, että markkinat uskovat siihen, että yrityksen elinkelpoisuus saadaan palautettua.

| (176) | Lopuksi voidaan todeta, että komissio on pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen nojalla hyväksynyt poikkeustilanteissa jopa alle 40 prosentin omia rahoitusosuuksia (33). Omat rahoitusosuudet ovat kuitenkin tällaisissakin tapauksissa olleet suurempia kuin Cyprus Airwaysin oma rahoitusosuus. |
| --- | --- |

(176)

Lopuksi voidaan todeta, että komissio on pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen nojalla hyväksynyt poikkeustilanteissa jopa alle 40 prosentin omia rahoitusosuuksia (33). Omat rahoitusosuudet ovat kuitenkin tällaisissakin tapauksissa olleet suurempia kuin Cyprus Airwaysin oma rahoitusosuus.

| (177) | Komissio päättelee tämän vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 43–45 kohdan edellytykset eivät täyty. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmalla tukea ei rajoiteta välttämättömään vähimmäismäärään, koska suunnitelma ei sisällä riittävän suurta rahoitusosuutta, jolla Cyprus Airways tosiasiassa osallistuisi rakenneuudistuskustannusten kattamiseen. |
| --- | --- |

(177)

Komissio päättelee tämän vuoksi, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 43–45 kohdan edellytykset eivät täyty. Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmalla tukea ei rajoiteta välttämättömään vähimmäismäärään, koska suunnitelma ei sisällä riittävän suurta rahoitusosuutta, jolla Cyprus Airways tosiasiassa osallistuisi rakenneuudistuskustannusten kattamiseen.

5.3.5   Tuetuilla alueilla oleviin yrityksiin liittyvät erityisedellytykset

| (178) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat olla asetettavien vastasuoritteiden ja tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia, jos tämä on aluekehityksen näkökulmasta perusteltua, ja etenkin, jos tuensaaja sijaitsee tukialueella. |
| --- | --- |

(178)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen mukaan tuen hyväksymisedellytykset voivat olla asetettavien vastasuoritteiden ja tuensaajan rahoitusosuuden osalta joustavampia, jos tämä on aluekehityksen näkökulmasta perusteltua, ja etenkin, jos tuensaaja sijaitsee tukialueella.

| (179) | Kyproksella on kaksi aluetta (läntinen alue ja itäinen alue), jotka voivat ohjelmakausina 2007–2013 ja 2014–2020 saada alueellista investointitukea perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla (34). Kyseisillä alueilla asuu yhteensä 50 prosenttia Kyproksen väestöstä. Kyproksen viranomaiset ovat myös väittäneet, että Kyproksella on useita alueellisia ominaispiirteitä, jotka vaikuttavat sen sosioekonomiseen kehitykseen. Näitä ovat etenkin sen syrjäinen sijainti ja sen riippuvuus ilma- ja merikuljetuksista. Lisäksi ne totesivat, että Kyproksen talouden taantuman vuoksi olisi erityisen perusteltua katsoa Kypros tukialueeksi. |
| --- | --- |

(179)

Kyproksella on kaksi aluetta (läntinen alue ja itäinen alue), jotka voivat ohjelmakausina 2007–2013 ja 2014–2020 saada alueellista investointitukea perussopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen nojalla (34). Kyseisillä alueilla asuu yhteensä 50 prosenttia Kyproksen väestöstä. Kyproksen viranomaiset ovat myös väittäneet, että Kyproksella on useita alueellisia ominaispiirteitä, jotka vaikuttavat sen sosioekonomiseen kehitykseen. Näitä ovat etenkin sen syrjäinen sijainti ja sen riippuvuus ilma- ja merikuljetuksista. Lisäksi ne totesivat, että Kyproksen talouden taantuman vuoksi olisi erityisen perusteltua katsoa Kypros tukialueeksi.

| (180) | Komissio toteaa, että Cyprus Airwaysin päätoimipaikka on Nikosiassa, joka ei sijaitse kummallakaan Kyproksen kahdesta tukialueesta. Larnakan lentoasema, joka on todennäköisesti Cyprus Airwaysin toiminnan tärkein keskus, ei myöskään sijaitse kummallakaan tukialueista. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi alue voidaan vahvistaa tukialueeksi ainoastaan komission päätöksellä soveltaen aluetukisuuntaviivoissa asetettuja kriteerejä. Vahvistaminen ei voi perustua muihin alueellisiin olosuhteisiin tai taloudelliseen taantumaan. |
| --- | --- |

(180)

Komissio toteaa, että Cyprus Airwaysin päätoimipaikka on Nikosiassa, joka ei sijaitse kummallakaan Kyproksen kahdesta tukialueesta. Larnakan lentoasema, joka on todennäköisesti Cyprus Airwaysin toiminnan tärkein keskus, ei myöskään sijaitse kummallakaan tukialueista. Lisäksi komissio huomauttaa, että yhtäläisten toimintaedellytysten varmistamiseksi alue voidaan vahvistaa tukialueeksi ainoastaan komission päätöksellä soveltaen aluetukisuuntaviivoissa asetettuja kriteerejä. Vahvistaminen ei voi perustua muihin alueellisiin olosuhteisiin tai taloudelliseen taantumaan.

| (181) | Näin ollen komissio ei voi hyväksyä tukikriteereiksi joustavampia ehtoja. |
| --- | --- |

(181)

Näin ollen komissio ei voi hyväksyä tukikriteereiksi joustavampia ehtoja.

5.3.6   Tuen ainutkertaisuuden periaate

| (182) | Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 3.3 jakson 73 kohdan mukaan pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukea olisi myönnettävä ainoastaan kerran. Lisäksi kyseisessä kohdassa todetaan, että ”jos [...] pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea”. Tätä ehtoa kutsutaan tuen ainutkertaisuuden periaatteeksi. |
| --- | --- |

(182)

Pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 3.3 jakson 73 kohdan mukaan pelastamis- ja/tai rakenneuudistustukea olisi myönnettävä ainoastaan kerran. Lisäksi kyseisessä kohdassa todetaan, että ”jos [...] pelastamistuen myöntämisestä, rakenneuudistusvaiheen päättymisestä tai rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisen keskeyttämisestä (riippuen siitä, mikä näistä on tapahtunut viimeksi) on kulunut vähemmän kuin 10 vuotta, komissio ei hyväksy uutta pelastamis- tai rakenneuudistustukea”. Tätä ehtoa kutsutaan tuen ainutkertaisuuden periaatteeksi.

| (183) | Suuntaviivojen 3.3. jakson 73 kohdan c alakohdassa vahvistetaan poikkeus tuen ainutkertaisuuden periaatteesta [vahvistettava]:

  ”[...]







  c. | poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa [...].” |
| --- | --- | --- |

(183)

Suuntaviivojen 3.3. jakson 73 kohdan c alakohdassa vahvistetaan poikkeus tuen ainutkertaisuuden periaatteesta [vahvistettava]:

”[...]

c.

poikkeuksellisissa ja odottamattomissa tilanteissa [...].”

| (184) | Komissio on vuonna 2007 hyväksynyt Cyprus Airwaysille myönnetyn rakenneuudistustuen rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Tuen ainutkertaisuuden periaatteesta seuraa, ettei Cyprus Airwaysille voida periaatteessa tällä hetkellä myöntää uutta rakenneuudistustukea. Komissiolla on lisäksi epäilyjä siitä, onko tässä tapauksessa kyse 73 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista ja odottamattomista olosuhteista. |
| --- | --- |

(184)

Komissio on vuonna 2007 hyväksynyt Cyprus Airwaysille myönnetyn rakenneuudistustuen rakenneuudistussuunnitelman perusteella. Tuen ainutkertaisuuden periaatteesta seuraa, ettei Cyprus Airwaysille voida periaatteessa tällä hetkellä myöntää uutta rakenneuudistustukea. Komissiolla on lisäksi epäilyjä siitä, onko tässä tapauksessa kyse 73 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista poikkeuksellisista ja odottamattomista olosuhteista.

| (185) | Kyproksen viranomaiset ovat kahden muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen esittäneet runsaasti huomautuksia siitä, että Kyprokseen kohdistui poikkeuksellisia ja odottamattomia olosuhteita, joiden vuoksi uuden rakenneuudistustuen myöntäminen oli perusteltua (35). Ne eivät kuitenkaan ole pystyneet perustelemaan näitä väitteitään. |
| --- | --- |

(185)

Kyproksen viranomaiset ovat kahden muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen esittäneet runsaasti huomautuksia siitä, että Kyprokseen kohdistui poikkeuksellisia ja odottamattomia olosuhteita, joiden vuoksi uuden rakenneuudistustuen myöntäminen oli perusteltua (35). Ne eivät kuitenkaan ole pystyneet perustelemaan näitä väitteitään.

| (186) | Turkin asettama ylilentokielto tuli voimaan vuonna 1974 (36), ja Kypros on ottanut käyttöön hyväksytyn järjestelmän sellaisten lentoyhtiöiden ylimääräisten kustannusten korvaamiseksi, joihin kielto vaikuttaa ja joihin kuuluu myös Cyprus Airways (ks. edellä johdanto-osan 23 kappale). Näin ollen lentokieltoa ei voida poikkeuksellisena ja ennalta arvaamattomana olosuhteena, eivätkä Kyproksen viranomaiset ole esittäneet uusia todisteita tältä osin. |
| --- | --- |

(186)

Turkin asettama ylilentokielto tuli voimaan vuonna 1974 (36), ja Kypros on ottanut käyttöön hyväksytyn järjestelmän sellaisten lentoyhtiöiden ylimääräisten kustannusten korvaamiseksi, joihin kielto vaikuttaa ja joihin kuuluu myös Cyprus Airways (ks. edellä johdanto-osan 23 kappale). Näin ollen lentokieltoa ei voida poikkeuksellisena ja ennalta arvaamattomana olosuhteena, eivätkä Kyproksen viranomaiset ole esittäneet uusia todisteita tältä osin.

| (187) | Samoista syistä myöskään ”laittoman” lentoaseman toimintaa Kyproksen pohjoisosassa ei voida pitää poikkeuksellisena ja ennalta arvaamattomana olosuhteena, koska matkailijoilla on ollut mahdollisuus matkustaa Kyproksen pohjoisosaan ja pohjoisosasta jo ainakin vuodesta 2004 lähtien. |
| --- | --- |

(187)

Samoista syistä myöskään ”laittoman” lentoaseman toimintaa Kyproksen pohjoisosassa ei voida pitää poikkeuksellisena ja ennalta arvaamattomana olosuhteena, koska matkailijoilla on ollut mahdollisuus matkustaa Kyproksen pohjoisosaan ja pohjoisosasta jo ainakin vuodesta 2004 lähtien.

| (188) | Komissio ei myöskään ole Kyproksen viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että laillisesti toimivan kilpailijan, joka voi olla halpalentoyhtiö tai täyden palvelun lentoyhtiö, markkinoille tulo voitaisiin katsoa poikkeukselliseksi ja ennalta arvaamattomaksi olosuhteeksi, koska Cyprus Airways toimii kilpailulle vapautetulla alalla. Väitteestä, jonka mukaan Kyproksen valtio tukee Cyprus Airwaysin kilpailijoita, komissio toteaa, ettei se ole saanut mitään näyttöä tämän väitteen tueksi. Joka tapauksessa komissio korostaa, että ei voida katsoa, että valtion on tarpeen antaa valtiontukea Cyprus Airwaysille sellaisten kielteisten vaikutusten kompensoimiseksi, jotka johtuvat toimenpiteestä, jonka valtio on väitetyn mukaan itse toteuttanut, ja määritellä kyseistä valtion toteuttamaa toimenpidettä poikkeukselliseksi ja odottamattomaksi olosuhteeksi. |
| --- | --- |

(188)

Komissio ei myöskään ole Kyproksen viranomaisten kanssa samaa mieltä siitä, että laillisesti toimivan kilpailijan, joka voi olla halpalentoyhtiö tai täyden palvelun lentoyhtiö, markkinoille tulo voitaisiin katsoa poikkeukselliseksi ja ennalta arvaamattomaksi olosuhteeksi, koska Cyprus Airways toimii kilpailulle vapautetulla alalla. Väitteestä, jonka mukaan Kyproksen valtio tukee Cyprus Airwaysin kilpailijoita, komissio toteaa, ettei se ole saanut mitään näyttöä tämän väitteen tueksi. Joka tapauksessa komissio korostaa, että ei voida katsoa, että valtion on tarpeen antaa valtiontukea Cyprus Airwaysille sellaisten kielteisten vaikutusten kompensoimiseksi, jotka johtuvat toimenpiteestä, jonka valtio on väitetyn mukaan itse toteuttanut, ja määritellä kyseistä valtion toteuttamaa toimenpidettä poikkeukselliseksi ja odottamattomaksi olosuhteeksi.

| (189) | Lähi-idän rauhattomuuksista komissio toteaa, ettei tilannetta voida pitää poikkeuksellisena, koska osissa aluetta on ollut levottomuuksia jo useiden vuosikymmenten ajan. Kyproksen mainitsemien äskettäisten levottomuuksien eli ns. arabikevään taloudellisista vaikutuksista voidaan todeta, että Kyproksen ja Lähi-idän sekä Persianlahden välisten reittien tuottamien tulojen osuus on yrityksen vuosikertomusten perusteella yleensä ollut noin 10 prosenttia Cyprus Airwaysin kaikista tuloista. Vaikka liikenne vähenisi huomattavasti, tällä olisi näin ollen melko vähäinen vaikutus, sillä vaikutus kohdistuisi enintään 10 prosentin osuuteen Cyprus Airwaysin kokonaistuloista (vaikkei vaikutus sinänsä olisikaan vähäpätöinen). |
| --- | --- |

(189)

Lähi-idän rauhattomuuksista komissio toteaa, ettei tilannetta voida pitää poikkeuksellisena, koska osissa aluetta on ollut levottomuuksia jo useiden vuosikymmenten ajan. Kyproksen mainitsemien äskettäisten levottomuuksien eli ns. arabikevään taloudellisista vaikutuksista voidaan todeta, että Kyproksen ja Lähi-idän sekä Persianlahden välisten reittien tuottamien tulojen osuus on yrityksen vuosikertomusten perusteella yleensä ollut noin 10 prosenttia Cyprus Airwaysin kaikista tuloista. Vaikka liikenne vähenisi huomattavasti, tällä olisi näin ollen melko vähäinen vaikutus, sillä vaikutus kohdistuisi enintään 10 prosentin osuuteen Cyprus Airwaysin kokonaistuloista (vaikkei vaikutus sinänsä olisikaan vähäpätöinen).

| (190) | Komissio hyväksyy huomautukset, jotka koskevat Kreikan ja Kyproksen taloustilanteen heikkenemistä ja Kreikan sisäisten lentojen lippujen keskihinnan mahdollista laskua. Komissio muistuttaa kuitenkin, että Cyprus Airways lisäsi Kreikan sisäisiä lentojaan vuosina 2011–2013 ja kasvatti näin samalla tietoisesti Kreikan markkinoihin liittyvää riskiään. |
| --- | --- |

(190)

Komissio hyväksyy huomautukset, jotka koskevat Kreikan ja Kyproksen taloustilanteen heikkenemistä ja Kreikan sisäisten lentojen lippujen keskihinnan mahdollista laskua. Komissio muistuttaa kuitenkin, että Cyprus Airways lisäsi Kreikan sisäisiä lentojaan vuosina 2011–2013 ja kasvatti näin samalla tietoisesti Kreikan markkinoihin liittyvää riskiään.

| (191) | Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyistä tiedoista ja kilpailijoiden toimittamista tiedoista on pääteltävissä, että matkustajaliikenteen kokonaismäärä Kyproksen markkinoilla on kasvanut vuodesta 2009 samalla kun Cyprus Airwaysin markkinaosuus on supistunut. Lisäksi myös muut alueella toimivat lentoyhtiöt ovat kärsineet talouskriisistä, mutta ne ovat mukauttaneet hintapolitiikkaansa ja reittiverkostoaan voidakseen jatkaa toimintaansa markkinoilla. Ryanair totesi jopa saavuttaneensa kasvua Kyproksen markkinoilla. |
| --- | --- |

(191)

Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetyistä tiedoista ja kilpailijoiden toimittamista tiedoista on pääteltävissä, että matkustajaliikenteen kokonaismäärä Kyproksen markkinoilla on kasvanut vuodesta 2009 samalla kun Cyprus Airwaysin markkinaosuus on supistunut. Lisäksi myös muut alueella toimivat lentoyhtiöt ovat kärsineet talouskriisistä, mutta ne ovat mukauttaneet hintapolitiikkaansa ja reittiverkostoaan voidakseen jatkaa toimintaansa markkinoilla. Ryanair totesi jopa saavuttaneensa kasvua Kyproksen markkinoilla.

| (192) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei Cyprus Airways onnistunut kilpailijoidensa tavoin mukauttamaan liiketoimintaansa siten, että se olisi välttänyt pääasiallisilla markkinoillaan tapahtuneen taloustilanteen heikkenemisen vaikutukset ja pystynyt hyödyntämään uusia markkinoita, vaikka se tunnusti riskit vuosien 2007, 2008 ja 2009 (37) vuosikertomuksiin sisältyvissä nimenomaisissa, joskin yleisluonteisissa, huomautuksissa ja vaikka sillä oli käytettävissään vaihtoehtoja. Näitä vaikutuksia ei sen vuoksi voida pitää poikkeuksellisina ja odottamattomina, vaan ne ovat pikemminkin seurausta Cyprus Airwaysin huonosta johtamisesta ja sen huonosta tuloksesta. |
| --- | --- |

(192)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei Cyprus Airways onnistunut kilpailijoidensa tavoin mukauttamaan liiketoimintaansa siten, että se olisi välttänyt pääasiallisilla markkinoillaan tapahtuneen taloustilanteen heikkenemisen vaikutukset ja pystynyt hyödyntämään uusia markkinoita, vaikka se tunnusti riskit vuosien 2007, 2008 ja 2009 (37) vuosikertomuksiin sisältyvissä nimenomaisissa, joskin yleisluonteisissa, huomautuksissa ja vaikka sillä oli käytettävissään vaihtoehtoja. Näitä vaikutuksia ei sen vuoksi voida pitää poikkeuksellisina ja odottamattomina, vaan ne ovat pikemminkin seurausta Cyprus Airwaysin huonosta johtamisesta ja sen huonosta tuloksesta.

| (193) | Tämän vuoksi komissio päättelee, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 3.3 jakson 73 kohdan c alakohdassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisedellytykset eivät täyty ja että Cyprus Airwaysille myönnettävä rakenneuudistustuki rikkoisi tuen ainutkertaisuuden periaatetta. |
| --- | --- |

(193)

Tämän vuoksi komissio päättelee, että pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annettujen suuntaviivojen 3.3 jakson 73 kohdan c alakohdassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisedellytykset eivät täyty ja että Cyprus Airwaysille myönnettävä rakenneuudistustuki rikkoisi tuen ainutkertaisuuden periaatetta.

5.3.7   Päätelmät

| (194) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Kypros on pannut Cyprus Airwaysin hyväksi toteutetut toimenpiteet 1, 2, 4 ja 5 täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(194)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Kypros on pannut Cyprus Airwaysin hyväksi toteutetut toimenpiteet 1, 2, 4 ja 5 täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (195) | Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteet 1, 2, 4 ja 5 ja vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma eivät täytä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä. Komissio ei ole havainnut muita perusteita, joiden nojalla tuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, eivätkä Kyproksen viranomaiset myöskään ole esittäneet vaihtoehtoista perustetta, jonka nojalla toimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille (lukuun ottamatta ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamista koulutustukeen toimenpiteessä 5). Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(195)

Lisäksi komissio katsoo, että toimenpiteet 1, 2, 4 ja 5 ja vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelma eivät täytä pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa asetettuja edellytyksiä. Komissio ei ole havainnut muita perusteita, joiden nojalla tuen voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, eivätkä Kyproksen viranomaiset myöskään ole esittäneet vaihtoehtoista perustetta, jonka nojalla toimenpiteiden voitaisiin katsoa soveltuvan sisämarkkinoille (lukuun ottamatta ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamista koulutustukeen toimenpiteessä 5). Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille.

5.4   TAKAISINPERINTÄ

| (196) | Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille (38). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (39). |
| --- | --- |

(196)

Perussopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä, jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille (38). Tuomioistuin on niin ikään johdonmukaisesti katsonut, että jäsenvaltion velvollisuudella poistaa komission sisämarkkinoille soveltumattomaksi katsoma tuki on tarkoitus palauttaa aikaisempi tilanne (39).

| (197) | Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tämä tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisena tukena saamansa rahamäärät, jolloin se on menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen maksamista edeltänyt tilanne on palautettu (40). |
| --- | --- |

(197)

Tässä yhteydessä tuomioistuin on vahvistanut, että tämä tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisena tukena saamansa rahamäärät, jolloin se on menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa verrattuna saamansa edun ja tuen maksamista edeltänyt tilanne on palautettu (40).

| (198) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (41) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...]”. |
| --- | --- |

(198)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (41) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään oikeuskäytännön mukaisesti, että ”sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta [...]”.

| (199) | Koska kyseessä olevat toimenpiteet, joiden arvo on yhteensä 6 6 0 99  317,94 euroa (valtion 31,33 miljoonan euron osuus pääomankorotuksesta (toimenpide 1), 34,5 miljoonan euron lainana myönnetty pelastamistuki (toimenpide 2) ja 2 69  317,94 euron koulutustuki (toimenpide 5)), toteutettiin perussopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja koska ne on tämän vuoksi katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, määrät on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa ennen niiden myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne. Takaisinperinnän olisi katettava ajanjakso, jonka ajan tuensaaja sai etua, toisin sanoen ajanjakso, joka alkaa siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti. |
| --- | --- |

(199)

Koska kyseessä olevat toimenpiteet, joiden arvo on yhteensä 6 6 0 99  317,94 euroa (valtion 31,33 miljoonan euron osuus pääomankorotuksesta (toimenpide 1), 34,5 miljoonan euron lainana myönnetty pelastamistuki (toimenpide 2) ja 2 69  317,94 euron koulutustuki (toimenpide 5)), toteutettiin perussopimuksen 108 artiklan vastaisesti ja koska ne on tämän vuoksi katsottava sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi tueksi, määrät on perittävä takaisin, jotta voidaan palauttaa ennen niiden myöntämistä markkinoilla vallinnut tilanne. Takaisinperinnän olisi katettava ajanjakso, jonka ajan tuensaaja sai etua, toisin sanoen ajanjakso, joka alkaa siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, ja päättyy siihen, kun se on tosiasiallisesti peritty takaisin. Takaisinperittäville summille lasketaan korkoa, jota kertyy tuen tosiasialliseen takaisinperintään asti.

6.   PÄÄTELMÄT

| (200) | Toimenpiteen 3 osalta voidaan todeta, että perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisella menettelyllä ei enää ole kohdetta, koska Kypros ei toteuttanut toimenpidettä. |
| --- | --- |

(200)

Toimenpiteen 3 osalta voidaan todeta, että perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisella menettelyllä ei enää ole kohdetta, koska Kypros ei toteuttanut toimenpidettä.

| (201) | Komissio katsoo, että Cyprus Airwaysin hyväksi myönnetyt toimenpiteet 1 (valtion osuus pääomankorotuksesta), 2 (pelastamistukilaina), 4 (rakenneuudistustuki) ja 5 (koulutustuki) ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että ne eivät sovellu sisämarkkinoille, koska pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyttyneet eikä muita soveltuvuusperusteita esitetty. |
| --- | --- |

(201)

Komissio katsoo, että Cyprus Airwaysin hyväksi myönnetyt toimenpiteet 1 (valtion osuus pääomankorotuksesta), 2 (pelastamistukilaina), 4 (rakenneuudistustuki) ja 5 (koulutustuki) ovat perussopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja että ne eivät sovellu sisämarkkinoille, koska pelastamis- ja rakenneuudistustuesta vuonna 2004 annetuissa suuntaviivoissa asetetut edellytykset eivät täyttyneet eikä muita soveltuvuusperusteita esitetty.

| (202) | Toimenpiteistä 1, 2, 4 ja 5 komissio katsoo, että Kypros on pannut ne täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti. |
| --- | --- |

(202)

Toimenpiteistä 1, 2, 4 ja 5 komissio katsoo, että Kypros on pannut ne täytäntöön perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti.

| (203) | Lopuksi komissio toteaa, että Kypros on suostunut siihen, että tämä päätös hyväksytään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä, |
| --- | --- |

(203)

Lopuksi komissio toteaa, että Kypros on suostunut siihen, että tämä päätös hyväksytään ja annetaan tiedoksi englannin kielellä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Maaliskuun 6 päivänä 2013 aloitetulla perussopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisella muodollisella tutkintamenettelyllä, joka koskee Kyproksen Cyprus Airwaysille mahdollisesti maksamia vapaaehtoisia korvauksia, ei enää ole kohdetta, koska Kypros on luopunut toimenpiteen toteuttamisesta. Sen vuoksi tämä menettely päätetään.

2 artikla

Määrältään vähintään 6 6 0 99  317,94 euron valtiontuki, joka muodostuu valtion 31,33 miljoonan euron osuudesta pääomankorotuksesta, 34,5 miljoonan euron pelastamistukilainasta ja 2 69  317,94 euron koulutustuesta ja jonka Kypros on myöntänyt Cyprus Airwaysille perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu sisämarkkinoille.

3 artikla

Mikään valtiontuki, jonka Kypros on myöntänyt tai saattaa haluta myöntää Cyprus Airwaysille toimenpiteen 4 yhteydessä 2 artiklassa tarkoitettujen määrien lisäksi, ei sovellu sisämarkkinoille.

4 artikla

1.   Kyproksen on perittävä 2 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton tuki takaisin tuensaajalta. Kyproksen on lisäksi perittävä kaikki 3 artiklassa tarkoitettu sisämarkkinoille soveltumaton lisätuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävistä summista on maksettava korkoa siitä päivästä alkaen, jona ne asetettiin tuensaajan käyttöön, niiden tosiasialliseen takaisinperintään asti.

3.   Korolle on laskettava korkoa komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (42) V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (43) mukaisesti.

4.   Toimenpiteen 4 osalta Kyproksen on ilmoitettava komissiolle, onko se myöntänyt kyseisen toimenpiteen yhteydessä lisätukea 2 artiklassa tarkoitettujen määrien lisäksi, ja sen on myös ilmoitettava komissiolle tällaisten myönnettyjen lisätukien tarkat määrät ja myöntämispäivämäärät.

5.   Toimenpiteen 5 osalta Kyproksen on ilmoitettava komissiolle päivämäärät, jolloin yksittäiset summat on myönnetty.

6.   Kyproksen on poistettava toimenpide 4 ja peruutettava kaikki 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tuen jäljellä olevat maksuerät tämän päätöksen hyväksymispäivästä lukien.

5 artikla

1.   Edellä 2 ja 3 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin viipymättä ja tehokkaasti.

2.   Kyproksen on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksi antamisesta.

6 artikla

1.   Kyproksen on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta seuraavat tiedot:

| a) | Edellä 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa edellytetyt tiedot; |
| --- | --- |

a)

Edellä 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa edellytetyt tiedot;

| b) | tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko) (44); |
| --- | --- |

b)

tuensaajalta takaisin perittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko) (44);

| c) | yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Kyproksen on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettujen kansallisten toimenpiteiden edistymisestä, kunnes 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu päätökseen. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on myös annettava yksityiskohtaisia tietoja tuensaajilta takaisinperityn tuen ja koron määristä.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Kyproksen tasavallalle.

Tehty Brysselissä 9 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  SA.35888: EUVL C 152, 30.5.2013, s. 12; SA.37220 ja SA.38225: EUVL C 117, 16.4.2014, s. 125.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  SA.27573 (2012/MX) – Scheme for constant training programmes for individual enterprises – Cyprus, hyväksytty Kyproksessa valtiontuen valvonnasta vastaavan virkamiehen päätöksellä, joka on julkaistu Kyproksen virallisessa lehdessä nro 8025, 21.11.2008.

3

Scheme for constant training programmes for individual enterprises – Cyprus

(4)  Ks. alaviite 1.

4

(5)  Komission suositus 2003/361/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2003, mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

5

(6)  Asiassa N69/2005 3 päivänä toukokuuta 2005 tehty komission päätös (EUVL C 191, 5.8.2005, s. 4), ja Valtiontuki C 10/2006 (ex N 555/2005) – Cyprus Airways Public Ltd – Rakenneuudistussuunnitelma 7 päivänä maaliskuuta 2007 tehty komission päätös 2008/137/EY (EUVL L 49, 22.2.2008, s. 25).

6

(7)  Asiassa SA.32523 (11/N) 27 päivänä kesäkuuta 2012 annettu komission päätös 2008/137/EY (EUVL C 230, 1.8.2012, s. 1).

7

(8)  ATH: Ateena; SKG: Thessaloníki; HER: Iraklion–Kreeta; RHO: Ródos; LED: Pietari.

8

(9)  FCO: Rooma, Fiumicino; VIE: Wien; LHR Lontoo, Heathrow; STN: Lontoo, Stansted.

9

(10)  LON: Lontoon alueen lentoasemat.

10

(11)  AMS: Amsterdam, Schiphol CDG: Pariisi, Charles de Gaulle; SVO: Moskova, Šeremetjevo; SOF: Sofia; FRA: Frankfurt am Main; MUC: München; ZRH: Zürich; TLV: Tel Aviv; BEY: Beirut.

11

(12)  ASK.

12

(13)  Vuoden 2013 rakenneuudistussuunnitelmassa kannattaviksi katsottiin sellaiset reitit, joilla on positiivinen bruttovaikutus (tulot miinus muuttuvat kustannukset) yrityksen kustannuksiin.

13

(14)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008, tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

14

(15)  Komission tiedonanto – Yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2); kyseisten suuntaviivojen voimassaoloa jatkettiin vuonna 2009 (EUVL C 156, 9.7.2009, s. 3) ja 2012 (EUVL C 296, 2.10.2012, s. 3). Vaikka komissio on hyväksynyt ja julkaissut uudet pelastamis- ja rakenneuudistustuen suuntaviivat (EUVL C 249, 31.7.2014, s. 1), se viittaa tässä päätöksessä vuonna 2004 annettuihin suuntaviivoihin, koska tutkimuksen kohteena olevat toimenpiteet on ilmoitettu ennen 1 päivää elokuuta 2014. Lisäksi tuki, joka on jo myönnetty ilman komission hyväksyntää ja siten perussopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti (toimenpiteet 1 ja 5), myönnettiin ennen uusien suuntaviivojen voimaantuloa.

15

(16)  Tämä korko on pienempi kuin pelastamistukea koskevassa ilmoituksessa ilmoitettu korko, ks. johdanto-osan (29) kappale.

16

(17)  Komission päätös, tehty 22 päivänä helmikuuta 2006, asiassa N 464/2005, rakenneuudistustuki AB Kauno ketaus liejyklalle (EUVL C 270, 7.11.2006, s. 2); komission päätös, tehty 18 päivänä heinäkuuta 2001, asiassa NN 92/1999, toimenpiteet Zentrum Mikroelektronik Dresden AG:n hyväksi – Sachsen (EYVL C 328, 23.11.2001, s. 5); komission päätös, tehty 1 päivänä kesäkuuta 2005, asiassa N 584/2004, rakenneuudistustuki AB Vingriaille (EUVL C 187, 30.7.2005, s. 15); komission päätös 2010/3/EY, tehty 6 päivänä marraskuuta 2008, valtiontuesta C 19/05 (ex N 203/05), jonka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle (EUVL L 5, 8.1.2010, s. 1).

17

(18)  Reitillä Larnaka–Ateena–Larnaka bruttovaikutus näytti olevan negatiivinen vuonna 2012. Kyproksen viranomaiset selittivät, että kyseistä reittiä liikennöitiin yhdessä muiden Kreikan kotimaanreittien kanssa ja että Larnaka–Ateena-osuus oli bruttovaikutuksen tasolla kannattava. Kyproksen viranomaiset eivät kuitenkaan koskaan toimittaneet tietoja, jotka olisivat tukeneet tätä väitettä.

18

(19)  PASYPI-PALPU (Kyproksen lentäjäliitto), SYNIKA (Cyprus Airwaysin työntekijöiden ammattiliitto), ASYSEKA (Cyprus Airways Groupin työntekijöiden riippumaton ammattiliitto), SIDIKEK PEO (Kyproksen kunnallisten ja osittain julkisten laitosten työntekijöiden ammattiliitto), SYPKKA (Cyprus Airwaysin matkustamohenkilökunnan ammattiliitto).

19

(20)  Ks. esim. asia C-305/89, Italia v. komissio (”Alfa Romeo”), tuomio 21.3.1991, Kok., s. I-1603, 18 ja 19 kohta; asia T-16/96, Cityflyer Express v. komissio, tuomio 30.4.1998, Kok., s. II-757, 51 kohta; yhdistetyt asiat T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, Neue Maxhütte Stahlwerke ja Lech-Stahlwerke v. komissio, tuomio 21.1.1999, Kok., s. II-17, 104 kohta; yhdistetyt asiat T-268/08 ja T-281/08, Land Burgenland ja Itävalta v. komissio, tuomio 28.2.2012, Kok., s. II-0000, 48 kohta.

20

(21)  Asia C-364/90, Italia v. komissio, tuomio 28.4.1993, Kok., s. I-2097, 20 kohta.

21

(22)  Cyprus Airways ei ole julkaissut tilinpäätöksiä vuoden 2012 alkupuoliskon jälkeen.

22

(23)  Yhdistetyt asiat T-102/07, Freistaat Sachsen v. komissio, ja T-120/07, MB Immobilien ja MB System v. komissio, tuomio 3.3.2010, Kok., s. II-585, 106 kohta.

23

(24)  Ks. komission päätös 2008/716/EY, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2008, valtiontuesta C 38/07, jota Ranska on myöntänyt Arbel Fauvet Rail SA:lle, 35 kohta (EUVL L 238, 5.9.2008, s. 27).

24

(25)  Ks. komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.34191 (2012/C), Latvian A/S Air Baltic Corporationin (airBaltic) hyväksi toteuttamat toimenpiteet, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 179 kappale; komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.32715 (2012/C), Adria Airways d.d., ei vielä julkaistu, johdanto-osan 131 kappale; komission päätös 2013/151/EU, annettu 19 päivänä syyskuuta 2012, valtiontuesta SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), jonka Tšekki on myöntänyt České aerolinie, a.s. -yritykselle (ČSA – České aerolinie – Rakenneuudistussuunnitelma) (EUVL L 92, 3.4.2013, s. 16), johdanto-osan 107 kappale, ja komission päätös 2012/661/EU, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, valtiontuesta N:o SA.33015 (2012/C), jonka Malta aikoo myöntää Air Malta plc.:lle (EUVL L 301, 30.10.2012, s. 29), johdanto-osan 93 kappale; komission päätös, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.36874 (2013/N), rakenneuudistustuki LOT Polish Airlines S.A:lle, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 241 kappale.

25

(26)  Helmikuussa 2012 annetun johtokunnan päätöslauselman hyväksymisen jälkeen kului noin neljä kuukautta, ennen kuin ministerineuvosto hyväksyi pääomankorotusta koskevan lakialoitteen kesäkuussa 2012. Lisäksi edustajainhuone asetti lisäehtoja ennen kuin se hyväksyi pääomankorotuksen.

26

(27)  AB Kauno ketaus liejykla -nimiselle yritykselle myönnetystä rakenneuudistustuesta (asia N 464/2005) 22 päivänä helmikuuta 2006 tekemässään päätöksessä, johon myös Kyproksen viranomaiset viittasivat, komissio hyväksyi pidemmän rakenneuudistuskauden muun muassa sen vuoksi, että kapasiteettia vähennettiin 46 prosenttia. Cyprus Airways vähentää kuitenkin kapasiteettiaan ainoastaan 35 prosenttia. Komissio on hyväksynyt pidemmän rakenneuudistuskauden myös seuraavin perustein: yrityksen markkinaosuus on ollut hyvin pieni, toimenpiteet on toteutettu ennen kuin maata voitiin pitää toimivana markkinataloutena ja toiminnan rakenneuudistustoimenpiteet ovat olleet mittavia (asiassa N 584/2004, rakenneuudistustuki AB Vingriaille, 1 päivänä kesäkuuta 2005 tehty komission päätös, EUVL C 187, 30.7.2005, s. 15). Asioilla Zentrum Mikroelektronik Dresden AG – Sachsen ja Stocznia Szczecińska, joihin Kyproksen viranomaiset viittaavat ennakkotapauksina, ei myöskään ole merkitystä tässä yhteydessä, sillä ensin mainitussa asiassa tuki hyväksyttiin aikaisempien pelastamis- ja rakenneuudistustukisuuntaviivojen nojalla ja siinä otettiin huomioon entisessä Itä-Saksassa sijainneen alun perin valtion omistaman yrityksen erityistilanne, ja viimeksi mainitussa asiassa tukea ei hyväksytty.

27

(28)  Ks. esimerkiksi komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.34191 (2012/C), Latvian A/S Air Baltic Corporationin (airBaltic) hyväksi toteuttamat toimenpiteet, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 185 kappale; tai komission päätös, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.36874 (2013/N), rakenneuudistustuki LOT Polish Airlines S.A:lle, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 234 kappale.

28

(29)  Täysin koordinoidut lentoasemat on määritelty lähtö- ja saapumisaikojen jakamisesta yhteisön lentoasemilla 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 2 artiklan g alakohdassa (EYVL L 14, 22.1.1993, s. 1). Asetuksen (ETY) N:o 95/93 3 artiklan 4 kohdan mukaan näillä lentoasemilla on ainakin ajoittain kapasiteettirajoitteita.

29

(30)  Ks. komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.34191 (2012/C), Latvian A/S Air Baltic Corporationin (airBaltic) hyväksi toteuttamat toimenpiteet, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 194 kappale; komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.32715 (2012/C), Adria Airways d.d., ei vielä julkaistu, johdanto-osan 143 kappale; päätös 2013/151/EU, johdanto-osan 130 kappale.

30

(31)  Ks. komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.34191 (2012/C), Latvian A/S Air Baltic Corporationin (airBaltic) hyväksi toteuttamat toimenpiteet, ei vielä julkaistu, johdanto-osan 195 kappale; komission päätös, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2014, asiassa SA.32715 (2012/C), Adria Airways d.d., ei vielä julkaistu, johdanto-osan 136 kappale.

31

(32)  Cyprus Airwaysin yhtiöjärjestys ja tilinpäätös osoittavat, että sillä on useita eläke-etuusjärjestelyjä, joihin eläkerahasto kuuluu. Lisäksi ne osoittavat, että yritys on vastuussa eläkerahaston arvon turvaamisesta ja että kyseinen velvoite sisältyy sen velkoihin ja varauksiin. Yritys myös takaa eläke-etuuksien ostovoiman siten, että etuudet vastaavat vähintään tiettyä yhteenlaskettua vähimmäisetuutta.

32

(33)  Ks. komission päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 2009, asiassa C 18/2005, Stocznia Gdanska, EUVL L 81, 26.3.2010, s. 19, johdanto-osan 276 kappale.

33

(34)  Ks. komission päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2006, asiassa N 814/2006, aluetukikartasta vuosiksi 2007–2013 (EUVL C 68, 24.3.2007).

34

(35)  Kyproksen viranomaiset viittaavat Air Maltaa koskevaan pelastamistukipäätökseen, jossa hyväksyttiin, että kyse oli poikkeuksellisista olosuhteista, ja sallittiin uuden pelastamistuen myöntäminen ajanjaksolla, joka oli alle kymmenen vuotta edellisen rakenneuudistustuen myöntämisestä (komission päätös, annettu 15 päivänä marraskuuta 2010, asiassa N 504/2010 – Air Malta plc – pelastamistuki, EUVL C 102, 2.4.2011, s. 4). Komissio toteaa, että Air Maltaa koskeva asia eroaa tässä tarkasteltavana olevasta asiasta merkittävästi. Air Maltaa koskevassa asiassa pelastamistukea edeltävä toimenpide oli toteutettu huhtikuussa 2004 eli ennen Maltan liittymistä Euroopan unioniin, joten toimenpiteelle ei tarvittu komission hyväksyntää. Maltan viranomaiset katsoivat, että vuonna 2004 toteutettu toimenpide oli markkinataloussijoittajaperiaatteen mukainen eikä tämän vuoksi ollut valtiontukea. Koska pelastamistuen hyväksymisellä oli kiire, komissio ei voinut tehdä lopullista päätelmää vuoden 2004 toimenpiteen tukiluonteesta. Hyväksymistä seuranneessa päätöksessään rakenneuudistustuesta (päätös 2012/661/EU) komissio kuitenkin päätteli, ettei vuoden 2004 toimenpide ollut valtiontukea. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa on selvää, että Cyprus Airways sai rakenneuudistustukea vuonna 2007. Lisäksi yksi komission hyväksymistä poikkeusolosuhteista koski sitä, että vuoden 2004 toimenpiteen toteutusajankohtana Maltan kansainvälisen lentoaseman käyttöoikeudet perustuivat yksinomaan kahdenvälisiin sopimuksiin sisältyviin liikenneoikeuksiin, kun taas vuonna 2010 lentoasema oli kaikkien EU:n lentoyhtiöiden käytettävissä. Kyproksen lentoasemien käyttöoikeuksissa ei sen sijaan ollut tapahtunut tällaista perustavanlaatuista muutosta vuoden 2007 ja nykyhetken välillä. Air Maltan osuus Maltan lentoliikenteestä oli yli 50 prosenttia, kun taas Cyprus Airwaysin osuus Kyproksen lentoliikenteestä oli vain 15 prosenttia vuonna 2012, minkä jälkeen se on edelleen supistunut.

35

(36)  Ks. komission päätös, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2012, asiassa SA.32523 (2011/N), 11 kohta.

36

(37)  Ks. vuosikertomus 2007, s. 97; vuosikertomus 2008, s. 88; vuosikertomus 2009, s. 91.

37

(38)  Ks. asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., s. 813, 13 kohta.

38

(39)  Ks. yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14.9.1994, Kok., s. I-4103, 75 kohta.

39

(40)  Ks. asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 12.12.1999, Kok., s. I-030671, 64 ja 65 kohta;

40

(41)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

41

(42)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta, EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

42

(43)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

43

(44)  Nämä tiedot on esitettävä tämän päätöksen liitteessä 1 olevan taulukon muodossa.

44

---

LIITE

TIEDOT MAKSETUISTA, TAKAISINPERITTÄVISTÄ JA TAKAISINPERITYISTÄ TUKIMÄÄRISTÄ (KAIKKI MÄÄRÄT EUROINA)

| Tuensaaja – toimenpide | Maksetun tuen kokonaismäärä | Takaisinperittävä kokonaismäärä
  (Pääoman määrä) | Jo palautetun tuen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| Pääoma | Korko |
| Cyprus Airways – Valtion osallistuminen pääomankorotukseen | 3 1 3 30  000 (1) | 3 1 3 30  000 | | |
| Cyprus Airways – Pelastamistukilaina | 3 4 5 00  000 (2) | 3 4 5 00  000 | | |
| Cyprus Airways – Koulutustuki | 2 69  317,94 (3) | 2 69  317,94 | | |
| [Taulukkoa on mukautettava, jos toimenpiteen 4 osana on myönnetty muita tukia.] | | | | |

Tuensaaja – toimenpide

Maksetun tuen kokonaismäärä

Takaisinperittävä kokonaismäärä

(Pääoman määrä)

Jo palautetun tuen kokonaismäärä

Pääoma

Korko

Cyprus Airways – Valtion osallistuminen pääomankorotukseen

3 1 3 30  000 (1)

3 1 3 30  000

Cyprus Airways – Pelastamistukilaina

3 4 5 00  000 (2)

3 4 5 00  000

Cyprus Airways – Koulutustuki

2 69  317,94 (3)

2 69  317,94

[Taulukkoa on mukautettava, jos toimenpiteen 4 osana on myönnetty muita tukia.]

---

(1)  Päätöksen johdanto-osan (110) kappaleessa tarkoitettu määrä.

(2)  Päätöksen johdanto-osan (111) kappaleessa tarkoitettu määrä.

(3)  Päätöksen johdanto-osan (111) kappaleessa tarkoitettu määrä.

---

| 8.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/112

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1074,

annettu 19 päivänä tammikuuta 2015,

valtiontuesta SA.35842 (2014/C) (ex 2012/NN), jonka Italia on toteuttanut –

Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava lisähyvitys CSTP-yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 74)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, JOKA

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Italian viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä joulukuuta 2012 sähköisesti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti yritykselle Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA, jäljempänä ”CSTP”, suoritettavasta lisähyvityksestä, joka maksetaan henkilöliikennepalvelujen tarjoamisesta linja-autolla Campanian alueen, jäljempänä ”alue”, myöntämän toimiluvan perusteella vuosina 1997–2002, jäljempänä ”tarkastelujakso”, Italian korkeimman hallinto-oikeuden, Consiglio di Staton, antaman tuomion täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Italian viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä joulukuuta 2012 sähköisesti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti yritykselle Consorzio Salernitano Trasporti Pubblici SpA, jäljempänä ”CSTP”, suoritettavasta lisähyvityksestä, joka maksetaan henkilöliikennepalvelujen tarjoamisesta linja-autolla Campanian alueen, jäljempänä ”alue”, myöntämän toimiluvan perusteella vuosina 1997–2002, jäljempänä ”tarkastelujakso”, Italian korkeimman hallinto-oikeuden, Consiglio di Staton, antaman tuomion täytäntöönpanemiseksi.

| (2) | Ilmoitus rekisteröitiin saapuneeksi numerolla SA.35842 ja sitä käsiteltiin 13 päivästä joulukuuta 2012 toimenpiteenä, josta ei ole ilmoitettu, sillä komission hallussa olevien tietojen mukaan alueella oli velvoite maksaa CSTP:lle lisähyvitys 7 päivästä joulukuuta 2012 eli sen jälkeen kun Italian hallitus oli ilmoittanut toimenpiteestä komissiolle, mutta ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta päätöksen. |
| --- | --- |

(2)

Ilmoitus rekisteröitiin saapuneeksi numerolla SA.35842 ja sitä käsiteltiin 13 päivästä joulukuuta 2012 toimenpiteenä, josta ei ole ilmoitettu, sillä komission hallussa olevien tietojen mukaan alueella oli velvoite maksaa CSTP:lle lisähyvitys 7 päivästä joulukuuta 2012 eli sen jälkeen kun Italian hallitus oli ilmoittanut toimenpiteestä komissiolle, mutta ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta päätöksen.

| (3) | Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”.

| (4) | Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(4)

Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteestä.

| (5) | Italian viranomaiset esittivät omat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 21 ja 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Italian viranomaiset esittivät omat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 21 ja 25 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli CSTP eli toimenpiteen edunsaaja. Sen huomautukset vastaanotettiin 25, 26, 27 ja 28 päivänä maaliskuuta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli CSTP eli toimenpiteen edunsaaja. Sen huomautukset vastaanotettiin 25, 26, 27 ja 28 päivänä maaliskuuta 2014.

| (7) | Italia ei ole kommentoinut huomautuksia. |
| --- | --- |

(7)

Italia ei ole kommentoinut huomautuksia.

| (8) | Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 15 päivänä syyskuuta 2014, kun komissio oli ensin pyynnöstä jatkanut huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa. |
| --- | --- |

(8)

Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 15 päivänä syyskuuta 2014, kun komissio oli ensin pyynnöstä jatkanut huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   YRITYS

| (9) | CSTP on osakeyhtiö, joka tarjoaa julkisia paikallisliikennepalveluja alueellisten ja kunnallisten toimilupien perusteella. Italian viranomaisten mukaan CSTP tarjosi tarkastelujaksolla alueen myöntämän toimiluvan perusteella linja-autoliikenteen palveluja yhteensä noin 9 miljoonaa ajokilometriä vuodessa. |
| --- | --- |

(9)

CSTP on osakeyhtiö, joka tarjoaa julkisia paikallisliikennepalveluja alueellisten ja kunnallisten toimilupien perusteella. Italian viranomaisten mukaan CSTP tarjosi tarkastelujaksolla alueen myöntämän toimiluvan perusteella linja-autoliikenteen palveluja yhteensä noin 9 miljoonaa ajokilometriä vuodessa.

| (10) | Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan alue on jo maksanut CSTP:lle kyseisestä palvelusta tarkastelujaksolla 13 1 6 32  525,80 euroa, josta palvelujen ja hallinnon osuus on 12 5 8 69  212,47 euroa ja investointien osuus 5 7 63  313,32 euroa. Tämä hyvitys on myönnetty CSTP:lle yli kymmenen vuotta ennen kuin komissio lähetti Italian valtiolle ensimmäisen tietopyynnön, joten sitä ei arvioida meneillään olevassa menettelyssä (2). |
| --- | --- |

(10)

Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan alue on jo maksanut CSTP:lle kyseisestä palvelusta tarkastelujaksolla 13 1 6 32  525,80 euroa, josta palvelujen ja hallinnon osuus on 12 5 8 69  212,47 euroa ja investointien osuus 5 7 63  313,32 euroa. Tämä hyvitys on myönnetty CSTP:lle yli kymmenen vuotta ennen kuin komissio lähetti Italian valtiolle ensimmäisen tietopyynnön, joten sitä ei arvioida meneillään olevassa menettelyssä (2).

| (11) | Edellä mainittujen jo maksettujen määrien lisäksi CSTP pyysi alueelta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (3) nojalla 1 4 5 45  946 euron lisähyvitystä taloudellisesta haitasta, joka sille on koitunut julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi. |
| --- | --- |

(11)

Edellä mainittujen jo maksettujen määrien lisäksi CSTP pyysi alueelta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (3) nojalla 1 4 5 45  946 euron lisähyvitystä taloudellisesta haitasta, joka sille on koitunut julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi.

| (12) | Salernon alueellinen hallintotuomioistuin (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) hylkäsi vuonna 2008 CSTP:n vaateen, joka koski oikeutta lisähyvitykseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Hallintotuomioistuin katsoi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan mukaisesti (4), ettei CSTP voinut pyytää hyvitystä julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneesta taloudellisesta haitasta, ellei se ollut aiemmin hakenut tämän julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista. |
| --- | --- |

(12)

Salernon alueellinen hallintotuomioistuin (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) hylkäsi vuonna 2008 CSTP:n vaateen, joka koski oikeutta lisähyvitykseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Hallintotuomioistuin katsoi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan mukaisesti (4), ettei CSTP voinut pyytää hyvitystä julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneesta taloudellisesta haitasta, ellei se ollut aiemmin hakenut tämän julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista.

2.2   CONSIGLIO DI STATON TUOMIOT

| (13) | Consiglio di Stato hyväksyi 27 päivänä heinäkuuta 2009 antamallaan tuomiolla nro 4683/09 CSTP:n Salernon alueellisen hallintotuomioistuimen tuomiota koskevan muutoksenhaun ja totesi, että CSTP:llä oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla oikeus saada lisähyvitys tarjotusta julkisesta palvelusta. Tuomiossa ei määritellä tarkasti, minkä säädöksen mukaisesti ja missä muodossa julkisen palvelun velvoitteet on asetettu, mutta siinä todetaan, ettei julkista palvelua tarjoavalta yritykseltä voida evätä pyyntöä, joka koskee tällaisen palvelun toteuttamisen yhteydessä tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten korvaamista. Lisäksi Consiglio di Stato katsoi, että CSTP:llä oli oikeus hyvityksiin julkisista palveluista, vaikkei se ollut aiemmin hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista. |
| --- | --- |

(13)

Consiglio di Stato hyväksyi 27 päivänä heinäkuuta 2009 antamallaan tuomiolla nro 4683/09 CSTP:n Salernon alueellisen hallintotuomioistuimen tuomiota koskevan muutoksenhaun ja totesi, että CSTP:llä oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla oikeus saada lisähyvitys tarjotusta julkisesta palvelusta. Tuomiossa ei määritellä tarkasti, minkä säädöksen mukaisesti ja missä muodossa julkisen palvelun velvoitteet on asetettu, mutta siinä todetaan, ettei julkista palvelua tarjoavalta yritykseltä voida evätä pyyntöä, joka koskee tällaisen palvelun toteuttamisen yhteydessä tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten korvaamista. Lisäksi Consiglio di Stato katsoi, että CSTP:llä oli oikeus hyvityksiin julkisista palveluista, vaikkei se ollut aiemmin hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista.

| (14) | Consiglio di Staton mukaan alueen oli määriteltävä CSTP:lle maksettavan lisähyvityksen tarkka määrä sellaisten yrityksen tilinpäätöksestä saatavien luotettavien tietojen perusteella, jotka osoittavat erotuksen CSTP:n julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvän toiminnan kustannusten ja vastaavien tulojen välillä. Alue kuitenkin katsoi, ettei se voinut määritellä kyseistä määrää tarkkojen ja luotettavien tietojen puutteen vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Consiglio di Staton mukaan alueen oli määriteltävä CSTP:lle maksettavan lisähyvityksen tarkka määrä sellaisten yrityksen tilinpäätöksestä saatavien luotettavien tietojen perusteella, jotka osoittavat erotuksen CSTP:n julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvän toiminnan kustannusten ja vastaavien tulojen välillä. Alue kuitenkin katsoi, ettei se voinut määritellä kyseistä määrää tarkkojen ja luotettavien tietojen puutteen vuoksi.

| (15) | Consiglio di Stato nimitti 13 päivänä joulukuuta 2010 antamallaan määräyksellä nro 8736/2010 asiantuntijan määrittelemään kyseisen määrän. Italian viranomaisten mukaan asiantuntija ei kyennyt täyttämään tehtävää. Consiglio di Stato nimesi 7 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan määräyksellä nro 5897/2011 toisen asiantuntijan, ja vasta tämä pystyi määrittelemään hyvityksen tarkan määrän käyttäen nk. induktiivista menetelmää Consiglio di Staton 25 päivänä heinäkuuta 2011 antaman päätöksen 3244/2011 mukaisesti. Asiantuntijat päättelivät näiden laskelmien perusteella, että CSTP oli saanut vuonna 1998 liian vähän hyvitystä, mikä käy ilmi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklassa esitetyn laskukaavan (hintavelvoite) soveltamisen perusteella. Asiantuntijat eivät voineet soveltaa induktiivista menetelmää laskeakseen (mahdollista) liian vähäistä hyvitystä saman asetuksen 10 artiklan (liikennöinti- ja kuljetusvelvoite) nojalla, koska luotettavia tietoja ei ollut ja koska oli olemassa riski, että näin 11 artiklan nojalla laskettu hyvitys maksettaisiin kahteen kertaan. Molemmat asiantuntijat siis katsoivat epäsuorasti, että alue oli asettanut CSTP:lle hintavelvoitteen. |
| --- | --- |

(15)

Consiglio di Stato nimitti 13 päivänä joulukuuta 2010 antamallaan määräyksellä nro 8736/2010 asiantuntijan määrittelemään kyseisen määrän. Italian viranomaisten mukaan asiantuntija ei kyennyt täyttämään tehtävää. Consiglio di Stato nimesi 7 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan määräyksellä nro 5897/2011 toisen asiantuntijan, ja vasta tämä pystyi määrittelemään hyvityksen tarkan määrän käyttäen nk. induktiivista menetelmää Consiglio di Staton 25 päivänä heinäkuuta 2011 antaman päätöksen 3244/2011 mukaisesti. Asiantuntijat päättelivät näiden laskelmien perusteella, että CSTP oli saanut vuonna 1998 liian vähän hyvitystä, mikä käy ilmi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklassa esitetyn laskukaavan (hintavelvoite) soveltamisen perusteella. Asiantuntijat eivät voineet soveltaa induktiivista menetelmää laskeakseen (mahdollista) liian vähäistä hyvitystä saman asetuksen 10 artiklan (liikennöinti- ja kuljetusvelvoite) nojalla, koska luotettavia tietoja ei ollut ja koska oli olemassa riski, että näin 11 artiklan nojalla laskettu hyvitys maksettaisiin kahteen kertaan. Molemmat asiantuntijat siis katsoivat epäsuorasti, että alue oli asettanut CSTP:lle hintavelvoitteen.

| (16) | Consiglio di Stato antoi tämän perusteella 7 päivänä marraskuuta 2012 tuomion nro 5649/2012, jossa alue määrättiin maksamaan CSTP:lle vuonna 1998 saadun liian vähäisen hyvityksen vuoksi hyvityksenä 4 9 51  838 euroa ennen 7 päivää joulukuuta 2012. Alue maksoi määrän CSTP:lle 21 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(16)

Consiglio di Stato antoi tämän perusteella 7 päivänä marraskuuta 2012 tuomion nro 5649/2012, jossa alue määrättiin maksamaan CSTP:lle vuonna 1998 saadun liian vähäisen hyvityksen vuoksi hyvityksenä 4 9 51  838 euroa ennen 7 päivää joulukuuta 2012. Alue maksoi määrän CSTP:lle 21 päivänä joulukuuta 2012.

| (17) | Tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide, josta ei ole ilmoitettu, on juuri tämä alueen CSTP:lle tuomion nro 5649/2012 täytäntöönpanemiseksi suorittama lisähyvitys. |
| --- | --- |

(17)

Tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide, josta ei ole ilmoitettu, on juuri tämä alueen CSTP:lle tuomion nro 5649/2012 täytäntöönpanemiseksi suorittama lisähyvitys.

2.3   ITALIAN VIRANOMAISTEN TOIMITTAMAT LISÄTIEDOT/HUOMAUTUKSET

| (18) | Italian viranomaisten mukaan CSTP:n, kuten muidenkin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen harjoittajien, toiminnan perustana olivat väliaikaiset lisenssit (toimiluvat), jotka oli uusittava vuosittain asianomaisen yrityksen hakemuksesta. Näillä toimiluvilla yritykselle myönnetään yksinoikeus tarjota kyseisiä palveluja. |
| --- | --- |

(18)

Italian viranomaisten mukaan CSTP:n, kuten muidenkin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen harjoittajien, toiminnan perustana olivat väliaikaiset lisenssit (toimiluvat), jotka oli uusittava vuosittain asianomaisen yrityksen hakemuksesta. Näillä toimiluvilla yritykselle myönnetään yksinoikeus tarjota kyseisiä palveluja.

| (19) | Lisäksi Italian viranomaiset totesivat, että CSTP haki alueelta toimilupia tarjotakseen palveluja kyseisillä reiteillä tarkastelujakson jokaisena vuonna ja että toimilupien mukaan asianomainen yritys vastasi aina tarjottuihin palveluihin liittyvästä riskistä kokonaan. Toimilupaan liittyi erityisesti lauseke, jonka mukaan palvelun tarjoaminen ei muodostanut oikeutta minkäänlaiseen tukeen tai hyvitykseen. Italian viranomaiset toimittivat jäljennöksen toimiluvan mallista vuodelta 1973, ja totesivat sen olevan samanlainen kuin CSTP:lle tarkastelujaksolla myönnetty toimilupa. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet juuri CSTP:n kanssa tarkastelujaksolla allekirjoitettua toimilupasopimusta. |
| --- | --- |

(19)

Lisäksi Italian viranomaiset totesivat, että CSTP haki alueelta toimilupia tarjotakseen palveluja kyseisillä reiteillä tarkastelujakson jokaisena vuonna ja että toimilupien mukaan asianomainen yritys vastasi aina tarjottuihin palveluihin liittyvästä riskistä kokonaan. Toimilupaan liittyi erityisesti lauseke, jonka mukaan palvelun tarjoaminen ei muodostanut oikeutta minkäänlaiseen tukeen tai hyvitykseen. Italian viranomaiset toimittivat jäljennöksen toimiluvan mallista vuodelta 1973, ja totesivat sen olevan samanlainen kuin CSTP:lle tarkastelujaksolla myönnetty toimilupa. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet juuri CSTP:n kanssa tarkastelujaksolla allekirjoitettua toimilupasopimusta.

| (20) | Italian viranomaiset totesivat, että CSTP sai näiden toimilupien perusteella vapaasti ehdottaa käytettävien kuljetusmuotojen korvaamista tai pyytää julkisen palvelun velvoitteidensa lakkauttamista kokonaan tai osittain, jos velvoitteista aiheutuisi sille taloudellista haittaa. Yritys ei kuitenkaan käyttänyt tätä oikeuttaan. Yritys ei myöskään Italian viranomaisten mukaan missään vaiheessa ilmoittanut alueelle, että velvoitteista aiheutui sille taloudellista haittaa eikä todennut, ettei se olisi tarjonnut palveluja, jos sille ei olisi asetettu julkisen palvelun velvoitetta. CSTP ei Italian viranomaisten mukaan myöskään hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(20)

Italian viranomaiset totesivat, että CSTP sai näiden toimilupien perusteella vapaasti ehdottaa käytettävien kuljetusmuotojen korvaamista tai pyytää julkisen palvelun velvoitteidensa lakkauttamista kokonaan tai osittain, jos velvoitteista aiheutuisi sille taloudellista haittaa. Yritys ei kuitenkaan käyttänyt tätä oikeuttaan. Yritys ei myöskään Italian viranomaisten mukaan missään vaiheessa ilmoittanut alueelle, että velvoitteista aiheutui sille taloudellista haittaa eikä todennut, ettei se olisi tarjonnut palveluja, jos sille ei olisi asetettu julkisen palvelun velvoitetta. CSTP ei Italian viranomaisten mukaan myöskään hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla.

| (21) | Italian viranomaisten mukaan CSTP:lle aiemmin myönnetyt julkiset varat perustuivat taloudellisten standardikustannusten laskumenetelmään, jossa käytettiin aluelaissa nro 16/1983 (5) vahvistettuja parametreja. Näitä ovat esimerkiksi sovitun ja toteutuneen kilometrimäärän suhde, tarjotun palvelun tyypistä (kaupunki-, vuoristo- tai mäkiajo) riippuva työntekijöiden ja linja-autojen määrä, henkilöstön oikeudellinen ja taloudellinen asema, yrityksen koko ja linja-autojen kustannukset. |
| --- | --- |

(21)

Italian viranomaisten mukaan CSTP:lle aiemmin myönnetyt julkiset varat perustuivat taloudellisten standardikustannusten laskumenetelmään, jossa käytettiin aluelaissa nro 16/1983 (5) vahvistettuja parametreja. Näitä ovat esimerkiksi sovitun ja toteutuneen kilometrimäärän suhde, tarjotun palvelun tyypistä (kaupunki-, vuoristo- tai mäkiajo) riippuva työntekijöiden ja linja-autojen määrä, henkilöstön oikeudellinen ja taloudellinen asema, yrityksen koko ja linja-autojen kustannukset.

| (22) | Italian viranomaiset epäilivät myös sitä, oliko CSTP osoittanut hoitaneensa julkisen palvelun velvoitteet tehokkaasti ja moitteettomasti, kuten asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 edellytetään, ja totesivat, ettei CSTP:llä ollut muun muassa saman asetuksen 1 artiklan 5 kohdassa edellytettyä erillistä kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(22)

Italian viranomaiset epäilivät myös sitä, oliko CSTP osoittanut hoitaneensa julkisen palvelun velvoitteet tehokkaasti ja moitteettomasti, kuten asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 edellytetään, ja totesivat, ettei CSTP:llä ollut muun muassa saman asetuksen 1 artiklan 5 kohdassa edellytettyä erillistä kirjanpitoa.

2.4   HYVITYKSEN MÄÄRÄ

| (23) | Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, Consiglio di Stato nimitti kaksi asiantuntijaa määrittämään lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa CSTP:lle asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti. Molemmat asiantuntijat esittivät kertomuksensa 27 päivänä syyskuuta 2012, mutta vain toinen asiantuntija oli onnistunut laskemaan sen lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa CSTP:lle. |
| --- | --- |

(23)

Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, Consiglio di Stato nimitti kaksi asiantuntijaa määrittämään lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa CSTP:lle asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti. Molemmat asiantuntijat esittivät kertomuksensa 27 päivänä syyskuuta 2012, mutta vain toinen asiantuntija oli onnistunut laskemaan sen lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa CSTP:lle.

| (24) | Asiantuntijat toistivat useaan otteeseen kertomuksessa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan mukaisesta liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteesta johtuvan CSTP:n hyvityspyynnön tukena ei ollut tarpeeksi asiakirjatodisteita, jotta määrä olisi voitu laskea tarkasti. Lisäksi osapuolet (CSTP ja alue) olivat antaneet tietoja, jotka eivät vastanneet toisiaan eivätkä olleet tarpeeksi tarkkoja vaan summittaisia. Tämän vuoksi asiantuntijat totesivat kertomuksessaan, etteivät osapuolten esittämät asiakirjatodisteet riittäneet linja-autoliikenteestä aiheutuvan taloudellisen haitan määrän arvioimiseen, eikä luotettavaa arviota ollut mahdollista saada aikaan edes Consiglio di Staton määräämää induktiivista menetelmää käyttäen. Asiantuntijat tulivat siihen tulokseen, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan (6) mukaisesti laskettuna liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteesta maksettavan lisähyvityksen määrän olisi oltava nolla. |
| --- | --- |

(24)

Asiantuntijat toistivat useaan otteeseen kertomuksessa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan mukaisesta liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteesta johtuvan CSTP:n hyvityspyynnön tukena ei ollut tarpeeksi asiakirjatodisteita, jotta määrä olisi voitu laskea tarkasti. Lisäksi osapuolet (CSTP ja alue) olivat antaneet tietoja, jotka eivät vastanneet toisiaan eivätkä olleet tarpeeksi tarkkoja vaan summittaisia. Tämän vuoksi asiantuntijat totesivat kertomuksessaan, etteivät osapuolten esittämät asiakirjatodisteet riittäneet linja-autoliikenteestä aiheutuvan taloudellisen haitan määrän arvioimiseen, eikä luotettavaa arviota ollut mahdollista saada aikaan edes Consiglio di Staton määräämää induktiivista menetelmää käyttäen. Asiantuntijat tulivat siihen tulokseen, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan (6) mukaisesti laskettuna liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteesta maksettavan lisähyvityksen määrän olisi oltava nolla.

| (25) | Asiantuntijat totesivat, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaista hintavelvoitteisiin liittyvää lisähyvitystä ollut mahdollista laskea artiklan 2 kohdan mukaisesti, koska osapuolet eivät olleet koskaan määritelleet markkinatilannetta. Näin ollen hyvityksen määrä oli laskettava artiklan 1 kohdan mukaisesti. Toisaalta asiantuntijat totesivat myös, ettei hyvitystä ollut mahdollista laskea 1 kohdankaan mukaisesti tietojen puutteen tai epäluotettavuuden vuoksi. Tämän vuoksi sovellettiin Consiglio di Staton määräämää induktiivista menetelmää, jossa käytettiin vakioyksikkökustannukseen ja toimilupaan liittyvään kilometrimäärään perustuvaa ”standardikustannuksen” käsitettä sen laskemiseksi, oliko CSTP:lle asetetuista hintavelvoitteista maksettu sille tarkastelujaksolla liian vähän hyvitystä. |
| --- | --- |

(25)

Asiantuntijat totesivat, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaista hintavelvoitteisiin liittyvää lisähyvitystä ollut mahdollista laskea artiklan 2 kohdan mukaisesti, koska osapuolet eivät olleet koskaan määritelleet markkinatilannetta. Näin ollen hyvityksen määrä oli laskettava artiklan 1 kohdan mukaisesti. Toisaalta asiantuntijat totesivat myös, ettei hyvitystä ollut mahdollista laskea 1 kohdankaan mukaisesti tietojen puutteen tai epäluotettavuuden vuoksi. Tämän vuoksi sovellettiin Consiglio di Staton määräämää induktiivista menetelmää, jossa käytettiin vakioyksikkökustannukseen ja toimilupaan liittyvään kilometrimäärään perustuvaa ”standardikustannuksen” käsitettä sen laskemiseksi, oliko CSTP:lle asetetuista hintavelvoitteista maksettu sille tarkastelujaksolla liian vähän hyvitystä.

| (26) | Asiantuntijat laskivat lisähyvityksen määrän asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklassa esitetyn kaavan mukaan sillä oletuksella, että CSTP:lle oli asetettu tarkastelujaksolla hintavelvoitteita. Laskelman yhteenveto esitetään seuraavassa taulukossa: | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Liiketaloudellisin perustein toteutetun toiminnan tuotto |

(26)

Asiantuntijat laskivat lisähyvityksen määrän asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklassa esitetyn kaavan mukaan sillä oletuksella, että CSTP:lle oli asetettu tarkastelujaksolla hintavelvoitteita. Laskelman yhteenveto esitetään seuraavassa taulukossa:

1997

1998

1999

2000

2001

2002

a)

Liiketaloudellisin perustein toteutetun toiminnan tuotto

4 0 3 03  387,71

4 2 3 12  390,51

4 1 1 74  023,85

4 2 3 99  523,59

4 2 0 10  059,97

4 2 0 10  059,97

| b) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa toteutetun toiminnan tosiasiallinen tuotto |
| --- | --- |

b)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa toteutetun toiminnan tosiasiallinen tuotto

9 4 84  545,48

8 7 05  924,03

8 5 77  234,29

9 2 54  374,76

9 4 47  735,00

9 4 30  225,00

| c) | Jo maksetut osuudet |
| --- | --- |

c)

Jo maksetut osuudet

3 4 1 06  026,86

2 9 9 35  681,81

3 4 1 24  760,15

3 5 1 99  742,20

3 3 4 96  192,00

3 3 8 69  048,00

A–(B+C)

-3 2 87  184,64

3 6 70  784,68

-1 5 27  970,59

-2 0 54  593,37

-9 33  867,03

-1 2 89  213,03

A–(B+C)

3 6 70  784,68

| (27) | Laskelmat osoittavat, että CSTP voi katsoa saaneensa liian vähän hyvitystä sille asetetun oletetun hintavelvoitteen vuoksi ainoastaan vuonna 1998. Liian vähäisen hyvityksen määräksi katsottiin 3 6 70  784,68 euroa, mihin lisätään korko 1 2 81  053,57 euroa. Yhteensä lisähyvityksen määrä oli siis 4 9 51  838,25 euroa. Consiglio di Stato määräsi alueen maksamaan tämän määrän CSTP:lle, ja maksu suoritettiin 21 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(27)

Laskelmat osoittavat, että CSTP voi katsoa saaneensa liian vähän hyvitystä sille asetetun oletetun hintavelvoitteen vuoksi ainoastaan vuonna 1998. Liian vähäisen hyvityksen määräksi katsottiin 3 6 70  784,68 euroa, mihin lisätään korko 1 2 81  053,57 euroa. Yhteensä lisähyvityksen määrä oli siis 4 9 51  838,25 euroa. Consiglio di Stato määräsi alueen maksamaan tämän määrän CSTP:lle, ja maksu suoritettiin 21 päivänä joulukuuta 2012.

2.5   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (28) | Kuten menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy ilmi, komissiolla oli monenlaisia epäilyjä toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(28)

Kuten menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy ilmi, komissiolla oli monenlaisia epäilyjä toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille.

| (29) | Ensinnäkin komissio epäili, täyttyivätkö Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Altmark (7) asettamat neljä edellytystä. |
| --- | --- |

(29)

Ensinnäkin komissio epäili, täyttyivätkö Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Altmark (7) asettamat neljä edellytystä.

| (30) | Toiseksi komissiolla oli epäilyjä, jotka liittyivät vapautukseen ilmoitusvaatimuksesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että alue oli tosiasiallisesti asettanut CSTP:lle yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio ei voinut päätellä, että CSTP:lle myönnetty hyvitys täyttäisi nämä edellytykset. |
| --- | --- |

(30)

Toiseksi komissiolla oli epäilyjä, jotka liittyivät vapautukseen ilmoitusvaatimuksesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että alue oli tosiasiallisesti asettanut CSTP:lle yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio ei voinut päätellä, että CSTP:lle myönnetty hyvitys täyttäisi nämä edellytykset.

| (31) | Kolmanneksi komissiolla oli epäilyjä siitä, soveltuiko toimenpide sisämarkkinoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1370/2007 (8) mukaisesti. Komissio epäili, että jos kävisi ilmi, että vähintään yksi asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskevista perusteista ei täyty ja asiasta olisi tehtävä asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu arviointi, asetuksen edellytykset eivät täyttyisi tässä asiassa. |
| --- | --- |

(31)

Kolmanneksi komissiolla oli epäilyjä siitä, soveltuiko toimenpide sisämarkkinoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1370/2007 (8) mukaisesti. Komissio epäili, että jos kävisi ilmi, että vähintään yksi asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskevista perusteista ei täyty ja asiasta olisi tehtävä asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu arviointi, asetuksen edellytykset eivät täyttyisi tässä asiassa.

3.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (32) | Italian kansallisen tason viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Ainoastaan Campanian alue esitti omat huomautuksensa. |
| --- | --- |

(32)

Italian kansallisen tason viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Ainoastaan Campanian alue esitti omat huomautuksensa.

| (33) | Ensinnäkin alue totesi, ettei CSTP ole toimittanut todisteita siitä, että sillä olisi riittävä erillinen kirjanpito. |
| --- | --- |

(33)

Ensinnäkin alue totesi, ettei CSTP ole toimittanut todisteita siitä, että sillä olisi riittävä erillinen kirjanpito.

| (34) | Alue myös totesi, ettei tarkastelujaksolla ollut yksipuolisesti asetettu julkisen palvelun velvoitteita, vaan yritys haki tuolloin voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti toimilupaa uudelleen vuosittain, eikä toimilupa-asiakirjoissa asetettu julkisen palvelun velvoitteita. Alue pyysi tuomiota noudattaakseen useaan otteeseen CSTP:tä toimittamaan todisteet asiakirjoista tai sopimuksista, joissa julkisen palvelun velvoitteet CSTP:n mukaan asetetaan. CSTP ei kuitenkaan alueen mukaan koskaan vastannut pyyntöihin. CSTP ei myöskään toimittanut todisteita siitä, että se oli pyytänyt aluetta muuttamaan reitteihin, aikatauluihin ja hintoihin liittyviä, toimilupasopimuksissa vahvistettuja edellytyksiä, eikä siitä, että alue olisi hylännyt tällaiset mahdolliset pyynnöt. Enimmäishinnoista alue totesi, että toimilupasopimuksissa määrätyt hinnat kuuluivat kaikkiin alan yrityksiin sovelletun yleisen hintapolitiikan yleistoimenpiteiden piiriin. |
| --- | --- |

(34)

Alue myös totesi, ettei tarkastelujaksolla ollut yksipuolisesti asetettu julkisen palvelun velvoitteita, vaan yritys haki tuolloin voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti toimilupaa uudelleen vuosittain, eikä toimilupa-asiakirjoissa asetettu julkisen palvelun velvoitteita. Alue pyysi tuomiota noudattaakseen useaan otteeseen CSTP:tä toimittamaan todisteet asiakirjoista tai sopimuksista, joissa julkisen palvelun velvoitteet CSTP:n mukaan asetetaan. CSTP ei kuitenkaan alueen mukaan koskaan vastannut pyyntöihin. CSTP ei myöskään toimittanut todisteita siitä, että se oli pyytänyt aluetta muuttamaan reitteihin, aikatauluihin ja hintoihin liittyviä, toimilupasopimuksissa vahvistettuja edellytyksiä, eikä siitä, että alue olisi hylännyt tällaiset mahdolliset pyynnöt. Enimmäishinnoista alue totesi, että toimilupasopimuksissa määrätyt hinnat kuuluivat kaikkiin alan yrityksiin sovelletun yleisen hintapolitiikan yleistoimenpiteiden piiriin.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (35) | Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli CSTP eli toimenpiteen edunsaaja. CSTP esitti kommenteissaan eriävän mielipiteensä näkemyksistä, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(35)

Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli CSTP eli toimenpiteen edunsaaja. CSTP esitti kommenteissaan eriävän mielipiteensä näkemyksistä, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (36) | Se ilmoitti ensinnäkin, että alue oli asettanut sille yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen tarkastelujaksolla. Näkemyksensä tueksi CSTP selitti, ettei velvoitteita ollut määritelty toimilupa-asiakirjassa eikä sellaista ollut olemassa, vaan että ne johtuivat yksinomaan alueen sisäisistä säädöksistä, jotka koskivat yritysorganisaation ennalta määrittelyä ja hyvityksen yksilöimistä käyttäen nk. standardikustannusmenetelmää. CSTP:n mukaan Italia oli säännellyt julkisen palvelun velvoitteita lailla nro 151/81, aluelailla nro 16/83, lain nro 59/97 4 §:llä ja asetuksella nro 422/97. Alue määritteli CSTP:n tarjoaman julkisen palvelun vuoden 1972–1973 toimilupa-asiakirjassa, jota jatkettiin vuosittain vuoteen 2003 asti. CSTP:lle tarkastelujaksolla asetetut, esimerkiksi hintoihin, reitteihin, pysäkkeihin ja aikatauluihin liittyvät julkisen palvelun velvoitteet käyvät CSTP:n mukaan ilmi seuraavista asiakirjoista:






  — | CSTP:n ja alueen vuodeksi 2003 allekirjoittama aluelain nro 3/02 46 §:n mukainen yhdysliikennettä koskeva palvelusopimus, jolla jatkettiin aiempia toimilupia ja korvattiin ne, |
| --- | --- | --- |

(36)

Se ilmoitti ensinnäkin, että alue oli asettanut sille yksipuolisesti julkisen palvelun velvoitteen tarkastelujaksolla. Näkemyksensä tueksi CSTP selitti, ettei velvoitteita ollut määritelty toimilupa-asiakirjassa eikä sellaista ollut olemassa, vaan että ne johtuivat yksinomaan alueen sisäisistä säädöksistä, jotka koskivat yritysorganisaation ennalta määrittelyä ja hyvityksen yksilöimistä käyttäen nk. standardikustannusmenetelmää. CSTP:n mukaan Italia oli säännellyt julkisen palvelun velvoitteita lailla nro 151/81, aluelailla nro 16/83, lain nro 59/97 4 §:llä ja asetuksella nro 422/97. Alue määritteli CSTP:n tarjoaman julkisen palvelun vuoden 1972–1973 toimilupa-asiakirjassa, jota jatkettiin vuosittain vuoteen 2003 asti. CSTP:lle tarkastelujaksolla asetetut, esimerkiksi hintoihin, reitteihin, pysäkkeihin ja aikatauluihin liittyvät julkisen palvelun velvoitteet käyvät CSTP:n mukaan ilmi seuraavista asiakirjoista:

—

CSTP:n ja alueen vuodeksi 2003 allekirjoittama aluelain nro 3/02 46 §:n mukainen yhdysliikennettä koskeva palvelusopimus, jolla jatkettiin aiempia toimilupia ja korvattiin ne,

| — | aluevaltuuston (Giunta regionale) 30 päivänä joulukuuta 1999 antama päätös nro 4873, jossa CSTP:lle annettiin lupa muuttaa linja-autoreittiä yrityksen itsensä ja muiden allekirjoittajien esittämien pyyntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

aluevaltuuston (Giunta regionale) 30 päivänä joulukuuta 1999 antama päätös nro 4873, jossa CSTP:lle annettiin lupa muuttaa linja-autoreittiä yrityksen itsensä ja muiden allekirjoittajien esittämien pyyntöjen mukaisesti,

| — | aluehallituksen (governo regionale) 4 päivänä toukokuuta 2000 antama päätös nro 327, jolla jatkettiin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen kausilippujen korotuskieltoa, |
| --- | --- |

—

aluehallituksen (governo regionale) 4 päivänä toukokuuta 2000 antama päätös nro 327, jolla jatkettiin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen kausilippujen korotuskieltoa,

| — | muistio nro 5171/2000, jolla tiedotetaan, miten lasketaan tavanomaisten kausilippujen ja työreittien kausilippujen hinnat |
| --- | --- |

—

muistio nro 5171/2000, jolla tiedotetaan, miten lasketaan tavanomaisten kausilippujen ja työreittien kausilippujen hinnat

| — | alueen liikennetarkastajan (Assessore dei Trasporti) asetus nro 1609/2001 siirtymisestä liiran käytöstä euron käyttöön; asetuksessa kiinnitettiin toimilupien haltijoiden huomio kieltoon korottaa hintoja säännönvastaisesti, mikä muodosti toimilupiin/sopimuksiin liittyvän velvoitteen. |
| --- | --- |

—

alueen liikennetarkastajan (Assessore dei Trasporti) asetus nro 1609/2001 siirtymisestä liiran käytöstä euron käyttöön; asetuksessa kiinnitettiin toimilupien haltijoiden huomio kieltoon korottaa hintoja säännönvastaisesti, mikä muodosti toimilupiin/sopimuksiin liittyvän velvoitteen.

| (37) | Lisäksi CSTP:n mukaan alue supisti toistuvasti standardikustannusten määrää ja sovelsi sitä epätasaisesti eri reitteihin ja toimilupiin, minkä vuoksi tietyt toimijat päättivät lopettaa joitakin reittejä, joiden toiminta oli jatkuvasti tappiollista. Alue oli vastannut, että toimijoiden oli taattava toiminnan jatkuminen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, ja jos reitit lopetettaisiin, julkisen palvelun keskeyttämisestä tehtäisiin kantelu. CSTP:n mukaan tämä osoittaa, että yritykselle oli asetettu julkisen palvelun velvoite. CSTP ei kuitenkaan toimittanut todisteita näkemyksensä tueksi. |
| --- | --- |

(37)

Lisäksi CSTP:n mukaan alue supisti toistuvasti standardikustannusten määrää ja sovelsi sitä epätasaisesti eri reitteihin ja toimilupiin, minkä vuoksi tietyt toimijat päättivät lopettaa joitakin reittejä, joiden toiminta oli jatkuvasti tappiollista. Alue oli vastannut, että toimijoiden oli taattava toiminnan jatkuminen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, ja jos reitit lopetettaisiin, julkisen palvelun keskeyttämisestä tehtäisiin kantelu. CSTP:n mukaan tämä osoittaa, että yritykselle oli asetettu julkisen palvelun velvoite. CSTP ei kuitenkaan toimittanut todisteita näkemyksensä tueksi.

| (38) | Toiseksi CSTP esitti, että koska se tarjoaa yksinomaan julkisia paikallisliikennepalveluja eikä sillä ole muuta kaupallista toimintaa, siltä ei edellytetty erillisen kirjanpidon pitämistä. CSTP:n mukaan voimassa olevissa säännöissä edellytettiin vain, että julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan julkisen liikenteen toimintaan liittyvät kirjanpitotiedot olisi esitettävä erillään yrityksen muun toiminnan kirjanpitotiedoista. Säännöissä ei kuitenkaan vaadittu kirjanpidon tarkempaa jakamista kunkin reitin tuoton ja kustannusten mukaan. CSTP on kokonaan julkinen yritys, jonka ainoana tehtävänä on ollut niin tarkastelujaksolla kuin nykyäänkin julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmään kuuluvien julkisten liikennepalvelujen tarjoaminen. Tämän seurauksena yrityksen tileihin sisältyi tietoja ainoastaan julkisen palvelun velvoitteiden puitteissa toteutetuista toimista siitä itsestään selvästä syystä, että tarkastelujakson vuosina yrityksellä ei ollut muuntyyppistä liiketoimintaa, vuonna 1998 tarjottuja ja yrityksen kirjanpitoon erikseen merkittyjä vuokrauspalveluja lukuun ottamatta. CSTP lisäsi, ettei alue ollut sen mukaan koskaan asettanut kirjanpitotietoja kyseenalaisiksi, vaan päinvastoin käytti niitä säännönmukaisesti vuotuisten osuuksien laskemiseen ja maksamiseen. |
| --- | --- |

(38)

Toiseksi CSTP esitti, että koska se tarjoaa yksinomaan julkisia paikallisliikennepalveluja eikä sillä ole muuta kaupallista toimintaa, siltä ei edellytetty erillisen kirjanpidon pitämistä. CSTP:n mukaan voimassa olevissa säännöissä edellytettiin vain, että julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan julkisen liikenteen toimintaan liittyvät kirjanpitotiedot olisi esitettävä erillään yrityksen muun toiminnan kirjanpitotiedoista. Säännöissä ei kuitenkaan vaadittu kirjanpidon tarkempaa jakamista kunkin reitin tuoton ja kustannusten mukaan. CSTP on kokonaan julkinen yritys, jonka ainoana tehtävänä on ollut niin tarkastelujaksolla kuin nykyäänkin julkisen palvelun velvoitteiden järjestelmään kuuluvien julkisten liikennepalvelujen tarjoaminen. Tämän seurauksena yrityksen tileihin sisältyi tietoja ainoastaan julkisen palvelun velvoitteiden puitteissa toteutetuista toimista siitä itsestään selvästä syystä, että tarkastelujakson vuosina yrityksellä ei ollut muuntyyppistä liiketoimintaa, vuonna 1998 tarjottuja ja yrityksen kirjanpitoon erikseen merkittyjä vuokrauspalveluja lukuun ottamatta. CSTP lisäsi, ettei alue ollut sen mukaan koskaan asettanut kirjanpitotietoja kyseenalaisiksi, vaan päinvastoin käytti niitä säännönmukaisesti vuotuisten osuuksien laskemiseen ja maksamiseen.

| (39) | Kolmanneksi CSTP asetti kyseenalaiseksi Consiglio di Staton lopullisen kansallisen tuomion ja seuraavat kolme alueen näkemystä:






  — | laskelma ei perustunut erillisten kustannuspaikkojen mukaan eriteltyihin kustannuslaskentatietoihin, joiden perusteella julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuulunut toiminta olisi voitu määrittää erikseen |
| --- | --- | --- |

(39)

Kolmanneksi CSTP asetti kyseenalaiseksi Consiglio di Staton lopullisen kansallisen tuomion ja seuraavat kolme alueen näkemystä:

—

laskelma ei perustunut erillisten kustannuspaikkojen mukaan eriteltyihin kustannuslaskentatietoihin, joiden perusteella julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuulunut toiminta olisi voitu määrittää erikseen

| — | koska saatavilla ei ollut kirjanpitotietoja niiden erityisseikkojen yksilöimiseksi, jotka on laskettava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 ja 11 artiklan nojalla, laskelma tehtiin induktiivisesti menetelmällä, jota alue piti vaikeasti ymmärrettävänä ja harhaanjohtavana |
| --- | --- |

—

koska saatavilla ei ollut kirjanpitotietoja niiden erityisseikkojen yksilöimiseksi, jotka on laskettava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 ja 11 artiklan nojalla, laskelma tehtiin induktiivisesti menetelmällä, jota alue piti vaikeasti ymmärrettävänä ja harhaanjohtavana

| — | laskelmassa ei otettu huomioon, ettei CSTP:n hallinto perustunut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 12 artiklassa esitettyihin tehokkuusvaatimuksiin, mikä tulee esiin, kun verrataan CSTP:n toimintaa koskevia ja toista paikallisliikenteen toimijaa, SITA SpA:ta, koskevia tietoja. |
| --- | --- |

—

laskelmassa ei otettu huomioon, ettei CSTP:n hallinto perustunut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 12 artiklassa esitettyihin tehokkuusvaatimuksiin, mikä tulee esiin, kun verrataan CSTP:n toimintaa koskevia ja toista paikallisliikenteen toimijaa, SITA SpA:ta, koskevia tietoja.

| (40) | CSTP:n mukaan toimitetut kirjanpitoasiakirjat eivät riittäisi hyvityspyynnön tueksi vain sen vuoksi, että ne olivat vuositilinpäätöksiä ja ”E-malli” -asiakirjoja (9) (asiakirja, joka perustuu yrityksen kirjanpitoon ja joka sisältää vuotuisen julkisen rahoitusosuuden laskemiseen tarvittavat tiedot) eikä niiden tukena ollut täydellisiä jäljennöksiä kirjanpito- ja hallintoasiakirjoista (päiväkirjat, pääkirja, myynti- ja ostolaskut, lippujen tuotto ym.) CSTP:n mukaan alueen näkemyksen kumoaa helposti se, että alue hyväksyi kyseiset tiedot aiemmin ja piti niitä luotettavina. Lisäksi koska kaikkien tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, niiden jäljennösten hankkiminen on objektiivisesti tarkasteltuna vaikeaa. On siis täysin asianmukaista päätellä hyvityksen määrä induktiivisella menetelmällä, kuten Consiglio di Stato edellyttää. Tilit on tarkastettu asianmukaisesti, eikä niiden todenperäisyyttä tai täsmällisyyttä ole koskaan asetettu kyseenalaiseksi. CSTP:n toimittama kirjanpito on siis ilman muuta riittävä ja soveltuu täysin hyvitysten laskemiseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

CSTP:n mukaan toimitetut kirjanpitoasiakirjat eivät riittäisi hyvityspyynnön tueksi vain sen vuoksi, että ne olivat vuositilinpäätöksiä ja ”E-malli” -asiakirjoja (9) (asiakirja, joka perustuu yrityksen kirjanpitoon ja joka sisältää vuotuisen julkisen rahoitusosuuden laskemiseen tarvittavat tiedot) eikä niiden tukena ollut täydellisiä jäljennöksiä kirjanpito- ja hallintoasiakirjoista (päiväkirjat, pääkirja, myynti- ja ostolaskut, lippujen tuotto ym.) CSTP:n mukaan alueen näkemyksen kumoaa helposti se, että alue hyväksyi kyseiset tiedot aiemmin ja piti niitä luotettavina. Lisäksi koska kaikkien tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, niiden jäljennösten hankkiminen on objektiivisesti tarkasteltuna vaikeaa. On siis täysin asianmukaista päätellä hyvityksen määrä induktiivisella menetelmällä, kuten Consiglio di Stato edellyttää. Tilit on tarkastettu asianmukaisesti, eikä niiden todenperäisyyttä tai täsmällisyyttä ole koskaan asetettu kyseenalaiseksi. CSTP:n toimittama kirjanpito on siis ilman muuta riittävä ja soveltuu täysin hyvitysten laskemiseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti.

| (41) | CSTP toteaa laskutavan soveltuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta unionin sääntelyn kanssa, että sille on korvattava julkisen palvelun velvoitteista aiheutunut haitta, joka johtuu pienemmän tuoton ja suurempien kustannusten välisestä erotuksesta. CSTP määritteli luotettavien tietojen perusteella pienemmän tuoton arvon vertaamalla ensin tosiasiallisia vuotuisia liiketoiminnan tuloja, jotka saatiin kertomalla liikennöintiyksiköiden todellinen määrä vahvistetulla maksulla. Sen jälkeen se asetti unionin sääntöjen mukaisesti määrän, josta vähennys tehdään, määrittelemällä vuositilinpäätöksen perusteella tosiasiallisten kustannusten kattamiseen tarvittavan tuoton. Vuotuisen liiketoiminnan tuoton määrä on sama kuin yrityksen saama tosiasiallinen tuotto toiminnasta, johon sovellettiin hintavelvoitetta ja joka on CSTP:n ainoaa toimintaa. Tuottoon liittyvät tiedot esitettiin CSTP:n tilinpäätöksessä ja vuosittain alueelle lähetetyissä E-malleissa. Alue ei koskaan kyseenalaistanut näiden tietojen luotettavuutta. Tämän vuoksi määriä ei tarvitse jakaa eri osatekijöihin. CSTP vahvisti noudattaneensa vähennettävän määrän perusteen osalta täysin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 ohjetta ja käyttäneensä maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja jonka piti kattaa tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset. CSTP toteaa erotuksesta niiden kustannusten, jotka yritykselle olisivat aiheutuneet, jos olisi käytetty edullisinta maksua tai maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein, ja tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten välillä, että sen itsensä käyttämä laskutapa vastaa täysin asetuksen 11 artiklaa, sillä siinä huomioitiin, että yrityksen kustannukset ovat olleet vähäisemmät julkisen palvelun velvoitteen asettamisen vuoksi, kun otetaan huomioon alueen osuus toimintakustannusten kattamiseen. CSTP muistuttaa myös, että kyseisen asetuksen 10 ja 11 artiklan mukaan julkista liikennettä harjoittavilla yrityksillä, joille on asetettu julkisen palvelun velvoite, on oikeus saada hyvitys velvoitteiden aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

(41)

CSTP toteaa laskutavan soveltuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta unionin sääntelyn kanssa, että sille on korvattava julkisen palvelun velvoitteista aiheutunut haitta, joka johtuu pienemmän tuoton ja suurempien kustannusten välisestä erotuksesta. CSTP määritteli luotettavien tietojen perusteella pienemmän tuoton arvon vertaamalla ensin tosiasiallisia vuotuisia liiketoiminnan tuloja, jotka saatiin kertomalla liikennöintiyksiköiden todellinen määrä vahvistetulla maksulla. Sen jälkeen se asetti unionin sääntöjen mukaisesti määrän, josta vähennys tehdään, määrittelemällä vuositilinpäätöksen perusteella tosiasiallisten kustannusten kattamiseen tarvittavan tuoton. Vuotuisen liiketoiminnan tuoton määrä on sama kuin yrityksen saama tosiasiallinen tuotto toiminnasta, johon sovellettiin hintavelvoitetta ja joka on CSTP:n ainoaa toimintaa. Tuottoon liittyvät tiedot esitettiin CSTP:n tilinpäätöksessä ja vuosittain alueelle lähetetyissä E-malleissa. Alue ei koskaan kyseenalaistanut näiden tietojen luotettavuutta. Tämän vuoksi määriä ei tarvitse jakaa eri osatekijöihin. CSTP vahvisti noudattaneensa vähennettävän määrän perusteen osalta täysin asetuksen (ETY) N:o 1191/69 ohjetta ja käyttäneensä maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja jonka piti kattaa tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset. CSTP toteaa erotuksesta niiden kustannusten, jotka yritykselle olisivat aiheutuneet, jos olisi käytetty edullisinta maksua tai maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein, ja tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten välillä, että sen itsensä käyttämä laskutapa vastaa täysin asetuksen 11 artiklaa, sillä siinä huomioitiin, että yrityksen kustannukset ovat olleet vähäisemmät julkisen palvelun velvoitteen asettamisen vuoksi, kun otetaan huomioon alueen osuus toimintakustannusten kattamiseen. CSTP muistuttaa myös, että kyseisen asetuksen 10 ja 11 artiklan mukaan julkista liikennettä harjoittavilla yrityksillä, joille on asetettu julkisen palvelun velvoite, on oikeus saada hyvitys velvoitteiden aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista.

| (42) | Neljänneksi CSTP totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn valtiontukea koskevan arvioinnin osalta, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle, eikä kauppaan kohdistunut vaikutuksia. Samoin kun otetaan huomioon julkisten paikallisliikennepalvelujen järjestäminen, joka perustuu tietyillä reiteillä yksipuoliseen ja yksinomaiseen toimilupaan, hyvitys ei vääristänyt kilpailua. Alue määräsi standardikustannuksen kilometriä kohti ja toimiluvan saaja hyväksyi sen muiden julkisen palvelun velvoitteiden kanssa, joten sekään ei tuota etua. Toisin kuin liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteeseen, yrityksen liikennöintitoiminnan eriyttämisellä ei ole vaikutusta hintavelvoitteeseen. CSTP:n mukaan ainakin kolme neljästä Euroopan unionin tuomioistuimen valtiontuen määrittelyä varten vahvistamasta edellytyksestä jää täyttymättä tässä asiassa. |
| --- | --- |

(42)

Neljänneksi CSTP totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyn valtiontukea koskevan arvioinnin osalta, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle, eikä kauppaan kohdistunut vaikutuksia. Samoin kun otetaan huomioon julkisten paikallisliikennepalvelujen järjestäminen, joka perustuu tietyillä reiteillä yksipuoliseen ja yksinomaiseen toimilupaan, hyvitys ei vääristänyt kilpailua. Alue määräsi standardikustannuksen kilometriä kohti ja toimiluvan saaja hyväksyi sen muiden julkisen palvelun velvoitteiden kanssa, joten sekään ei tuota etua. Toisin kuin liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteeseen, yrityksen liikennöintitoiminnan eriyttämisellä ei ole vaikutusta hintavelvoitteeseen. CSTP:n mukaan ainakin kolme neljästä Euroopan unionin tuomioistuimen valtiontuen määrittelyä varten vahvistamasta edellytyksestä jää täyttymättä tässä asiassa.

| (43) | CSTP katsoo, että hyvityksen soveltuminen sisämarkkinoille oli arvioitava suhteessa asetukseen (ETY) N:o 1191/69, ei perussopimuksiin sisältyviin valtiontukisääntöihin. |
| --- | --- |

(43)

CSTP katsoo, että hyvityksen soveltuminen sisämarkkinoille oli arvioitava suhteessa asetukseen (ETY) N:o 1191/69, ei perussopimuksiin sisältyviin valtiontukisääntöihin.

| (44) | Se toteaa ilmoitusvaatimuksesta vapauttamisesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla, että koska alue oli asettanut hintavelvoitteen yksipuolisesti eivätkä määrät kuulu julkisen palvelun velvoitteiden piiriin palvelusopimuksen nojalla, vaan johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisen laskutavan moitteettomasta soveltamisesta toimiluvan yhteydessä, hyvityksenä saatu maksu oli vapautettu asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(44)

Se toteaa ilmoitusvaatimuksesta vapauttamisesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla, että koska alue oli asettanut hintavelvoitteen yksipuolisesti eivätkä määrät kuulu julkisen palvelun velvoitteiden piiriin palvelusopimuksen nojalla, vaan johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisen laskutavan moitteettomasta soveltamisesta toimiluvan yhteydessä, hyvityksenä saatu maksu oli vapautettu asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta.

5.   ITALIAN KOMMENTIT KOLMANNEN HUOMAUTUKSIIN

| (45) | Italian viranomaiset eivät kommentoineet CSTP:n huomautuksia. |
| --- | --- |

(45)

Italian viranomaiset eivät kommentoineet CSTP:n huomautuksia.

6.   TUEN ARVIOINTI

6.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (46) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(46)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (47) | Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | etu on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, |
| --- | --- | --- |

(47)

Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

etu on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty,

| — | toimenpide suosii valikoivasti jotakin yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

—

toimenpide suosii valikoivasti jotakin yritystä tai tuotannonalaa,

| — | toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, |
| --- | --- |

—

toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua,

| — | toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (48) | Komissio toteaa, että Consiglio di Staton antama tuomio velvoittaa alueen maksamaan CSTP:lle hyvitystä valtion toimivaltaan kuuluvien linja-autoliikennepalvelujen tarjoamisesta tarkastelujaksolla. Consiglio di Staton nimeämien asiantuntijoiden laskelmien mukaan CSTP on kärsinyt taloudellista haittaa, kun sille on maksettu sille asetetusta hintavelvoitteesta pelkästään vuonna 1998 hyvitystä 4 9 51  838 euroa liian vähän. Alue maksoi määrän CSTP:lle 21 päivänä joulukuuta 2012 tuomiota noudattaakseen. |
| --- | --- |

(48)

Komissio toteaa, että Consiglio di Staton antama tuomio velvoittaa alueen maksamaan CSTP:lle hyvitystä valtion toimivaltaan kuuluvien linja-autoliikennepalvelujen tarjoamisesta tarkastelujaksolla. Consiglio di Staton nimeämien asiantuntijoiden laskelmien mukaan CSTP on kärsinyt taloudellista haittaa, kun sille on maksettu sille asetetusta hintavelvoitteesta pelkästään vuonna 1998 hyvitystä 4 9 51  838 euroa liian vähän. Alue maksoi määrän CSTP:lle 21 päivänä joulukuuta 2012 tuomiota noudattaakseen.

| (49) | Se, että kansallinen tuomioistuin velvoitti alueen maksamaan yritykselle hyvityksen, ei tarkoita, etteikö tukea katsottaisi tuomiota noudattaneen alueen toimenpiteeksi, sillä kyseisen valtion kansalliset tuomioistuimet ovat valtion elimiä ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite (10). |
| --- | --- |

(49)

Se, että kansallinen tuomioistuin velvoitti alueen maksamaan yritykselle hyvityksen, ei tarkoita, etteikö tukea katsottaisi tuomiota noudattaneen alueen toimenpiteeksi, sillä kyseisen valtion kansalliset tuomioistuimet ovat valtion elimiä ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite (10).

| (50) | Näin ollen toimenpide on valtion toimenpide, ja hyvityksen maksamiseen käytetyt varat ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(50)

Näin ollen toimenpide on valtion toimenpide, ja hyvityksen maksamiseen käytetyt varat ovat valtion varoja.

6.1.2   Valikoiva taloudellinen etu

| (51) | Komissio toteaa, että CSTP toteuttaa taloudellista toimintaa eli harjoittaa henkilöliikennettä korvausta vastaan. Näin ollen CSTP:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(51)

Komissio toteaa, että CSTP toteuttaa taloudellista toimintaa eli harjoittaa henkilöliikennettä korvausta vastaan. Näin ollen CSTP:tä on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

| (52) | Toimenpidettä olisi lisäksi pidettävä valikoivana, sillä se on tarkoitettu yksinomaan CSTP:n hyödyksi. |
| --- | --- |

(52)

Toimenpidettä olisi lisäksi pidettävä valikoivana, sillä se on tarkoitettu yksinomaan CSTP:n hyödyksi.

| (53) | Altmark-tuomion (11) mukaan valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty hyvitys, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli seuraavat neljä perustetta täyttyvät:






  — | ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi, |
| --- | --- | --- |

(53)

Altmark-tuomion (11) mukaan valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty hyvitys, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli seuraavat neljä perustetta täyttyvät:

—

ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi,

| — | toiseksi ne parametrit, joiden perusteella hyvitys lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi, |
| --- | --- |

—

toiseksi ne parametrit, joiden perusteella hyvitys lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi,

| — | kolmanneksi hyvitys ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto, |
| --- | --- |

—

kolmanneksi hyvitys ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto,

| — | neljänneksi, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan hyvityksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

—

neljänneksi, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan hyvityksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (54) | Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta voidaan sulkea pois taloudellisen edun syntyminen tilanteessa, jossa yritykset saavat hyvitystä niille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(54)

Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta voidaan sulkea pois taloudellisen edun syntyminen tilanteessa, jossa yritykset saavat hyvitystä niille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.

| (55) | Komissio toteaa ensinnäkin, etteivät Italian viranomaiset tai CSTP kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa eikä CSTP kyennyt täsmentämään sille asetettuja velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, kuten kuvataan tarkemmin 6.2 kohdan i alakohdassa. |
| --- | --- |

(55)

Komissio toteaa ensinnäkin, etteivät Italian viranomaiset tai CSTP kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa eikä CSTP kyennyt täsmentämään sille asetettuja velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, kuten kuvataan tarkemmin 6.2 kohdan i alakohdassa.

| (56) | Toiseksi komissio katsoo, että koska tarvittavia ja luotettavia tietoja ei ollut käytettävissä, Consiglio di Staton tuomion nojalla myönnetty hyvitys perustuu jälkikäteen suoritettuun laskelmaan, jossa on käytetty nk. induktiivista menetelmää. Tämän vuoksi komissio toteaa, että parametreja, joiden perusteella Consiglio di Staton nimeämät asiantuntijat laskivat oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty edeltä ja että tämän seurauksena Altmark-tuomion toinen peruste jää täyttymättä ilmoittamatta jätetyn toimenpiteen osalta. |
| --- | --- |

(56)

Toiseksi komissio katsoo, että koska tarvittavia ja luotettavia tietoja ei ollut käytettävissä, Consiglio di Staton tuomion nojalla myönnetty hyvitys perustuu jälkikäteen suoritettuun laskelmaan, jossa on käytetty nk. induktiivista menetelmää. Tämän vuoksi komissio toteaa, että parametreja, joiden perusteella Consiglio di Staton nimeämät asiantuntijat laskivat oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty edeltä ja että tämän seurauksena Altmark-tuomion toinen peruste jää täyttymättä ilmoittamatta jätetyn toimenpiteen osalta.

| (57) | Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kaksi Altmark-perustetta täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen CSTP:lle tarkastelujaksolla tarjotuista palveluista maksettu lisähyvitys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu kyseiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(57)

Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kaksi Altmark-perustetta täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen CSTP:lle tarkastelujaksolla tarjotuista palveluista maksettu lisähyvitys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu kyseiselle yritykselle.

6.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (58) | CSTP totesi huomautuksissaan, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle eikä tarkasteltavana oleva toimenpide vaikuttanut kauppaan tai vääristänyt kilpailua. |
| --- | --- |

(58)

CSTP totesi huomautuksissaan, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten kilpailulle eikä tarkasteltavana oleva toimenpide vaikuttanut kauppaan tai vääristänyt kilpailua.

| (59) | Komissio muistuttaa ensinnäkin, että tarkasteltavana oleva toimenpide tuli voimaan 21 päivänä joulukuuta 2012 eli kauan sen jälkeen, kun Italian julkisen henkilöliikenteen markkinat oli avattu kilpailulle. Koska toimenpiteellä on tästä ajankohdasta alkaen ollut vaikutuksia markkinoihin, siitä alkaen arvioidaan myös, onko se voinut vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(59)

Komissio muistuttaa ensinnäkin, että tarkasteltavana oleva toimenpide tuli voimaan 21 päivänä joulukuuta 2012 eli kauan sen jälkeen, kun Italian julkisen henkilöliikenteen markkinat oli avattu kilpailulle. Koska toimenpiteellä on tästä ajankohdasta alkaen ollut vaikutuksia markkinoihin, siitä alkaen arvioidaan myös, onko se voinut vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (60) | Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että kuten Altmark-tuomiossa on todettu, useat jäsenvaltiot alkoivat avata joitakin liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille vuonna 1995, ja useat yritykset tarjosivat jo tuolloin paikallisia ja alueellisia liikennepalveluja muissa jäsenvaltioissa kuin omissaan. |
| --- | --- |

(60)

Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että kuten Altmark-tuomiossa on todettu, useat jäsenvaltiot alkoivat avata joitakin liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille vuonna 1995, ja useat yritykset tarjosivat jo tuolloin paikallisia ja alueellisia liikennepalveluja muissa jäsenvaltioissa kuin omissaan.

| (61) | Tämän vuoksi on katsottava, että CSTP:lle myönnetty hyvitys saattaa vääristää linja-autolla tarjottavien henkilöliikennepalvelujen kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siinä määrin, että tällä on kielteistä vaikutusta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kuljetusyritysten mahdollisuuteen tarjota palvelujaan Italiassa. Tämä vahvistaa CSTP:n markkina-asemaa, kun yritys vapautetaan kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava tavanomaisessa toiminnassaan (12). |
| --- | --- |

(61)

Tämän vuoksi on katsottava, että CSTP:lle myönnetty hyvitys saattaa vääristää linja-autolla tarjottavien henkilöliikennepalvelujen kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siinä määrin, että tällä on kielteistä vaikutusta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kuljetusyritysten mahdollisuuteen tarjota palvelujaan Italiassa. Tämä vahvistaa CSTP:n markkina-asemaa, kun yritys vapautetaan kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava tavanomaisessa toiminnassaan (12).

| (62) | Komissio katsoo lisäksi, että CSTP toimii myös muilla markkinoilla, erityisesti vuokramarkkinoilla – vaikka CSTP:n mukaan toiminta aloitettiin vasta vuonna 1998 – joten se kilpailee unionin muiden näillä markkinoilla toimivien yritysten kanssa. CSTP:lle annettu hyvitys vääristäisi vääjäämättä kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(62)

Komissio katsoo lisäksi, että CSTP toimii myös muilla markkinoilla, erityisesti vuokramarkkinoilla – vaikka CSTP:n mukaan toiminta aloitettiin vasta vuonna 1998 – joten se kilpailee unionin muiden näillä markkinoilla toimivien yritysten kanssa. CSTP:lle annettu hyvitys vääristäisi vääjäämättä kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisillä markkinoilla.

| (63) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(63)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.4   Päätelmät

| (64) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että ilmoitettu toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(64)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että ilmoitettu toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   ASETUKSESSA (ETY) N:O 1191/69 TARKOITETTU ILMOITUSVELVOLLISUUDESTA VAPAUTTAMINEN

| (65) | CSTP toteaa, että koska alue oli asettanut hintavelvoitteen yksipuolisesti eivätkä määrät kuulu julkisen palvelun velvoitteiden piiriin palvelusopimuksen nojalla, vaan johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisen laskutavan moitteettomasta soveltamisesta toimiluvan yhteydessä, hyvityksenä saatu maksu oli vapautettu asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta. CSTP tunnusti, ettei velvoitteita ollut määritelty toimilupa-asiakirjassa, jossa niitä ei edes mainittu, vaan että ne johtuivat yksinomaan alueen sisäisistä säädöksistä. |
| --- | --- |

(65)

CSTP toteaa, että koska alue oli asettanut hintavelvoitteen yksipuolisesti eivätkä määrät kuulu julkisen palvelun velvoitteiden piiriin palvelusopimuksen nojalla, vaan johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisen laskutavan moitteettomasta soveltamisesta toimiluvan yhteydessä, hyvityksenä saatu maksu oli vapautettu asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta. CSTP tunnusti, ettei velvoitteita ollut määritelty toimilupa-asiakirjassa, jossa niitä ei edes mainittu, vaan että ne johtuivat yksinomaan alueen sisäisistä säädöksistä.

| (66) | Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan perusteella asetuksen nojalla maksettavia hyvityksiä ei koske SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alustava menettely eli ilmoitusvelvollisuus. |
| --- | --- |

(66)

Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan perusteella asetuksen nojalla maksettavia hyvityksiä ei koske SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alustava menettely eli ilmoitusvelvollisuus.

| (67) | Kuten Combus-tuomio on kuitenkin osoittanut, julkisen palvelun velvoitteista maksettavan hyvityksen käsitettä on kyseisessä säännöksessä (17 artiklan 2 kohta) esitetyn määritelmän mukaan tulkittava hyvin suppeasti (13). Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vapautus ilmoitusmenettelystä koskee ainoastaan yritykselle yksipuolisesti asetuksen 2 artiklan mukaisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa hyvitystä, joka on laskettu asetuksen 10–13 artiklan (”yleiset hyvitysmenettelyt”) mukaisesti. Vapautusta ei sovelleta 14 artiklassa määriteltyihin julkisia palveluja koskeviin sopimuksiin. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan määritelmän mukaisen julkista palvelua koskevan sopimuksen perusteella maksettava hyvitys on ilmoitettava komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. Jos ilmoitusta ei tehdä, hyvitystä pidetään SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti sääntöjenvastaisesti täytäntöönpantuna tukena. |
| --- | --- |

(67)

Kuten Combus-tuomio on kuitenkin osoittanut, julkisen palvelun velvoitteista maksettavan hyvityksen käsitettä on kyseisessä säännöksessä (17 artiklan 2 kohta) esitetyn määritelmän mukaan tulkittava hyvin suppeasti (13). Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vapautus ilmoitusmenettelystä koskee ainoastaan yritykselle yksipuolisesti asetuksen 2 artiklan mukaisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa hyvitystä, joka on laskettu asetuksen 10–13 artiklan (”yleiset hyvitysmenettelyt”) mukaisesti. Vapautusta ei sovelleta 14 artiklassa määriteltyihin julkisia palveluja koskeviin sopimuksiin. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan määritelmän mukaisen julkista palvelua koskevan sopimuksen perusteella maksettava hyvitys on ilmoitettava komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. Jos ilmoitusta ei tehdä, hyvitystä pidetään SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti sääntöjenvastaisesti täytäntöönpantuna tukena.

| (68) | Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa, että i) alue oli tosiasiallisesti asettanut CSTP:lle julkisen palvelun velvoitteen ja ii) mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio tarkastelee seuraavassa molempia kysymyksiä. |
| --- | --- |

(68)

Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa, että i) alue oli tosiasiallisesti asettanut CSTP:lle julkisen palvelun velvoitteen ja ii) mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio tarkastelee seuraavassa molempia kysymyksiä.

i)   Yksipuolisesti asetetut julkisen palvelun velvoitteet

| (69) | Komissio toteaa, etteivät Italian viranomaiset tai CSTP kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa. CSTP toimitti komissiolle ainoastaan sopimuksia, jotka ovat tulleet voimaan vuodesta 2003. |
| --- | --- |

(69)

Komissio toteaa, etteivät Italian viranomaiset tai CSTP kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa. CSTP toimitti komissiolle ainoastaan sopimuksia, jotka ovat tulleet voimaan vuodesta 2003.

| (70) | Italian viranomaisten mukaan myönnetyn toimilupasopimuksen malli – joka koski toista yritystä – oli alueella tarkastelujaksolla käytössä ollut vakiomalli. Toimilupamalli oli kuitenkin käytössä huhtikuusta 1972 joulukuuhun 1973 eli yli 20 vuotta ennen tarkastelujaksoa, ja myös ennen kuin aluelaiksi nro 16/1983 muutettu laki nro 151/1981, jonka perusteella CSTP alun perin sai hyvityksen, tuli voimaan. Vaikka toimilupamalli vaikuttaa kattavan eräitä velvoitteita, joita voidaan pitää julkisen palvelun velvoitteina (esimerkiksi 2, 9 ja 10 kohta) ja joita ovat esimerkiksi velvoite antaa alennuksia opiskelijoille, työntekijöille, opettajille ja julkisen ja yksityisen sektorin henkilöstölle sekä velvoite kuljettaa tiettyjä matkustajaluokkia ilmaiseksi, komissiolla ei ole todisteita siitä, että ne todella asetettiin CSTP:lle tarkastelujaksolla, koska tästä ei ole olemassa asiakirjaa. Koska tarjotut palvelut olivat säännöllistä linjaliikennettä, niitä koskevien toimilupien säännöissä, joissa CSTP:lle annettiin yksinoikeus tarjota niitä, vahvistettiin tarjottavien palvelujen ehdot etukäteen. CSTP ei ole toimittanut todisteita siitä, että alue olisi asettanut sille ehdot yksipuolisesti tai että toimija olisi ehdottanut niitä itse vastikkeeksi yksinoikeudesta tarjota palveluja ja alue olisi hyväksynyt ne myöhemmin. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(70)

Italian viranomaisten mukaan myönnetyn toimilupasopimuksen malli – joka koski toista yritystä – oli alueella tarkastelujaksolla käytössä ollut vakiomalli. Toimilupamalli oli kuitenkin käytössä huhtikuusta 1972 joulukuuhun 1973 eli yli 20 vuotta ennen tarkastelujaksoa, ja myös ennen kuin aluelaiksi nro 16/1983 muutettu laki nro 151/1981, jonka perusteella CSTP alun perin sai hyvityksen, tuli voimaan. Vaikka toimilupamalli vaikuttaa kattavan eräitä velvoitteita, joita voidaan pitää julkisen palvelun velvoitteina (esimerkiksi 2, 9 ja 10 kohta) ja joita ovat esimerkiksi velvoite antaa alennuksia opiskelijoille, työntekijöille, opettajille ja julkisen ja yksityisen sektorin henkilöstölle sekä velvoite kuljettaa tiettyjä matkustajaluokkia ilmaiseksi, komissiolla ei ole todisteita siitä, että ne todella asetettiin CSTP:lle tarkastelujaksolla, koska tästä ei ole olemassa asiakirjaa. Koska tarjotut palvelut olivat säännöllistä linjaliikennettä, niitä koskevien toimilupien säännöissä, joissa CSTP:lle annettiin yksinoikeus tarjota niitä, vahvistettiin tarjottavien palvelujen ehdot etukäteen. CSTP ei ole toimittanut todisteita siitä, että alue olisi asettanut sille ehdot yksipuolisesti tai että toimija olisi ehdottanut niitä itse vastikkeeksi yksinoikeudesta tarjota palveluja ja alue olisi hyväksynyt ne myöhemmin. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin.

| (71) | Komissio tarkasteli lisäksi, onko julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen johdettavissa aluelaista nro 16/1983, sillä sekä alue että CSTP mainitsevat sen yritykselle tarkastelujaksolla myönnetyn hyvityksen oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 23 ja 40 kappale). Aluelaissa säädetään ainoastaan, että paikalliset yhteisöt tai julkiset tai yksityiset yritykset, jotka tarjoavat julkisia paikallisliikennepalveluja toimilupajärjestelmän puitteissa, voivat saada julkista rahoitusta. Aluelain 2 §:ssä säädetään selkeästi, että yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita (aluelain 2 §:ssä määritellyt) alueen rahoitusosuudet eivät kata. |
| --- | --- |

(71)

Komissio tarkasteli lisäksi, onko julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen johdettavissa aluelaista nro 16/1983, sillä sekä alue että CSTP mainitsevat sen yritykselle tarkastelujaksolla myönnetyn hyvityksen oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 23 ja 40 kappale). Aluelaissa säädetään ainoastaan, että paikalliset yhteisöt tai julkiset tai yksityiset yritykset, jotka tarjoavat julkisia paikallisliikennepalveluja toimilupajärjestelmän puitteissa, voivat saada julkista rahoitusta. Aluelain 2 §:ssä säädetään selkeästi, että yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita (aluelain 2 §:ssä määritellyt) alueen rahoitusosuudet eivät kata.

| (72) | Komissio toteaa lisäksi, että CSTP:n toimittamissa alueellisissa säädöksissä (ks. johdanto-osan 40 kappale) mainitaan, että CSTP:n ja alueen välillä oli tarkastelujaksolla voimassa tiettyjä sopimusvelvoitteita. Näissä sopimuksissa ei kuitenkaan yksilöidä selkeästi velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, vaikka ne ovat mahdollisia merkkejä niiden olemassaolosta. Sopimusvelvoitteiden olemassaolo myös sulkee pois sen mahdollisuuden, että CSTP:lle olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(72)

Komissio toteaa lisäksi, että CSTP:n toimittamissa alueellisissa säädöksissä (ks. johdanto-osan 40 kappale) mainitaan, että CSTP:n ja alueen välillä oli tarkastelujaksolla voimassa tiettyjä sopimusvelvoitteita. Näissä sopimuksissa ei kuitenkaan yksilöidä selkeästi velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, vaikka ne ovat mahdollisia merkkejä niiden olemassaolosta. Sopimusvelvoitteiden olemassaolo myös sulkee pois sen mahdollisuuden, että CSTP:lle olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin.

| (73) | Vaikka Consiglio di Staton nimeämä asiantuntija laski lisähyvityksen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan perusteella, komissiolla ei ole hallussaan todisteita, jotka osoittaisivat, että CSTP:lle todella asetettiin hintavelvoitteita. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklan 5 kohdan mukaan hintavelvoitteella tarkoitetaan yksinomaan ”kuljetusyritykselle asetettuja velvollisuuksia soveltaa [...] julkisen viranomaisen vahvistamia tai hyväksymiä maksuja, jotka ovat ristiriidassa yrityksen taloudellisen edun kanssa ja jotka aiheutuvat tiettyjen hintatoimenpiteiden vahvistamisesta tai kieltäytymisestä muuttaa tällaisia toimenpiteitä”. Hintavelvoitteen määritelmää ei sovelleta ”velvollisuuksiin, jotka johtuvat yleisistä, koko talouselämää koskevista hintapoliittisista toimenpiteistä tai kuljetusmaksuja ja -ehtoja yleisesti koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kuljetusmarkkinoiden tai niiden osan järjestely”. Komissio tunnustaa, että vuosina 1972/1973 käytetyn toimilupamallin 27 kohdassa vahvistetaan allekirjoittaneeseen toimijaan sovellettavat hinnat, mutta muistuttaa, ettei se ole saanut vastaavaa tarkastelujaksoa koskevaa toimilupamallia tai toimeksiantoasiakirjaa, joka koskisi CSTP:tä ja jonka perusteella voitaisiin päätellä, että sille on asetettu hintavelvoitteita. Komissio katsoo joka tapauksessa, että aluelain nro 16/1983 2 §:n mukaan vuotuinen hyvitys julkisen liikenteen palveluja tarjoaville yrityksille laskettiin jälkikäteen erotuksena vähimmäishinnan soveltamisesta saatavan tuoton ja nk. standardikustannusten välillä (ks. johdanto-osan 23 kappale). Tämän vuoksi komissio katsoo, että aluelaissa säädettiin vähimmäishinnasta, mikä sulkee pois yleisen hintavelvoitteen olemassaolon. |
| --- | --- |

(73)

Vaikka Consiglio di Staton nimeämä asiantuntija laski lisähyvityksen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan perusteella, komissiolla ei ole hallussaan todisteita, jotka osoittaisivat, että CSTP:lle todella asetettiin hintavelvoitteita. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklan 5 kohdan mukaan hintavelvoitteella tarkoitetaan yksinomaan ”kuljetusyritykselle asetettuja velvollisuuksia soveltaa [...] julkisen viranomaisen vahvistamia tai hyväksymiä maksuja, jotka ovat ristiriidassa yrityksen taloudellisen edun kanssa ja jotka aiheutuvat tiettyjen hintatoimenpiteiden vahvistamisesta tai kieltäytymisestä muuttaa tällaisia toimenpiteitä”. Hintavelvoitteen määritelmää ei sovelleta ”velvollisuuksiin, jotka johtuvat yleisistä, koko talouselämää koskevista hintapoliittisista toimenpiteistä tai kuljetusmaksuja ja -ehtoja yleisesti koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kuljetusmarkkinoiden tai niiden osan järjestely”. Komissio tunnustaa, että vuosina 1972/1973 käytetyn toimilupamallin 27 kohdassa vahvistetaan allekirjoittaneeseen toimijaan sovellettavat hinnat, mutta muistuttaa, ettei se ole saanut vastaavaa tarkastelujaksoa koskevaa toimilupamallia tai toimeksiantoasiakirjaa, joka koskisi CSTP:tä ja jonka perusteella voitaisiin päätellä, että sille on asetettu hintavelvoitteita. Komissio katsoo joka tapauksessa, että aluelain nro 16/1983 2 §:n mukaan vuotuinen hyvitys julkisen liikenteen palveluja tarjoaville yrityksille laskettiin jälkikäteen erotuksena vähimmäishinnan soveltamisesta saatavan tuoton ja nk. standardikustannusten välillä (ks. johdanto-osan 23 kappale). Tämän vuoksi komissio katsoo, että aluelaissa säädettiin vähimmäishinnasta, mikä sulkee pois yleisen hintavelvoitteen olemassaolon.

| (74) | CSTP:lle mahdollisesti asetettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ainakaan ollut asetettu yksipuolisesti. Komissio toteaa, että CSTP teki itse aloitteen toimiluvan uusimiseksi kaikkina seitsemänä vuonna tarkastelujakson aikana. Lisäksi kun Consiglio di Staton tuomio julkaistiin vuonna 2009, alue pyysi tuomiota noudattaakseen useaan otteeseen CSTP:tä toimittamaan asiakirjat tai sopimukset, joissa julkisen palvelun velvoitteet asetetaan. CSTP ei kuitenkaan alueen mukaan koskaan vastannut pyyntöihin. |
| --- | --- |

(74)

CSTP:lle mahdollisesti asetettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ainakaan ollut asetettu yksipuolisesti. Komissio toteaa, että CSTP teki itse aloitteen toimiluvan uusimiseksi kaikkina seitsemänä vuonna tarkastelujakson aikana. Lisäksi kun Consiglio di Staton tuomio julkaistiin vuonna 2009, alue pyysi tuomiota noudattaakseen useaan otteeseen CSTP:tä toimittamaan asiakirjat tai sopimukset, joissa julkisen palvelun velvoitteet asetetaan. CSTP ei kuitenkaan alueen mukaan koskaan vastannut pyyntöihin.

| (75) | Todisteita ei ole esitetty myöskään tueksi CSTP:n käsitykselle, jonka mukaan toimijoilta edellytettiin reittien liikennöintiä julkisen palvelun velvoitteiden puitteissa, vaikka alue supisti useaan otteeseen standardikustannusten määrää ja toimijoista olisi tehty kantelu julkisen palvelun keskeyttämisen seurauksena. Tämän vuoksi tätä näkemystä ei voida käyttää tapauksessa todisteena yksipuolisen julkisen palvelun velvoitteen asettamisesta. |
| --- | --- |

(75)

Todisteita ei ole esitetty myöskään tueksi CSTP:n käsitykselle, jonka mukaan toimijoilta edellytettiin reittien liikennöintiä julkisen palvelun velvoitteiden puitteissa, vaikka alue supisti useaan otteeseen standardikustannusten määrää ja toimijoista olisi tehty kantelu julkisen palvelun keskeyttämisen seurauksena. Tämän vuoksi tätä näkemystä ei voida käyttää tapauksessa todisteena yksipuolisen julkisen palvelun velvoitteen asettamisesta.

ii)   Hyvityksen soveltuminen yleiseen hyvitysmenettelyyn

| (76) | Vaikka tässä tapauksessa voitaisiin osoittaa, että CSTP:lle on osoitettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti (vaikka näin ei ole), tällaisista palveluista maksettavan hyvityksen olisi noudatettava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 IV jaksossa vahvistettuja yhteisiä hyvitysmenettelyjä, jotta se voitaisiin vapauttaa kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta alustavasta ilmoitusmenettelystä. Komissio katsoo, ettei tämä edellytys täyty. |
| --- | --- |

(76)

Vaikka tässä tapauksessa voitaisiin osoittaa, että CSTP:lle on osoitettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti (vaikka näin ei ole), tällaisista palveluista maksettavan hyvityksen olisi noudatettava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 IV jaksossa vahvistettuja yhteisiä hyvitysmenettelyjä, jotta se voitaisiin vapauttaa kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta alustavasta ilmoitusmenettelystä. Komissio katsoo, ettei tämä edellytys täyty.

| (77) | Ensinnäkin komissio toteaa, että CSTP:lle myönnetty lisähyvitys koskee ainoastaan vuotta 1998. CSTP on myöntänyt, että sillä oli kyseisenä vuonna oletettujen julkisen palvelun velvoitteiden lisäksi myös kaupallista toimintaa, erityisesti vuokrauspalveluja. Komissio toteaa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetyn, että jos kuljetusyritys harjoittaa sekä liikennettä, jota koskee julkisen palvelun velvoite, että myös muuta toimintaa, julkisiin palveluihin kuuluvan toiminnan on 1 päivästä heinäkuuta 1992 alkaen täytettävä vähintään seuraavat edellytykset: i) kustakin toiminnasta pidetään erikseen kirjanpitoa ja kuhunkin toimintaan kuuluvaa osaa varoista käsitellään voimassa olevien kirjanpitosäännösten mukaisesti, ja ii) menot katetaan käyttötuloilla ja julkisten viranomaisten suorittamilla avustuksilla ja korvauksilla ilman mahdollisuutta siirtää niitä yrityksen eri toimintalohkojen välillä. |
| --- | --- |

(77)

Ensinnäkin komissio toteaa, että CSTP:lle myönnetty lisähyvitys koskee ainoastaan vuotta 1998. CSTP on myöntänyt, että sillä oli kyseisenä vuonna oletettujen julkisen palvelun velvoitteiden lisäksi myös kaupallista toimintaa, erityisesti vuokrauspalveluja. Komissio toteaa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetyn, että jos kuljetusyritys harjoittaa sekä liikennettä, jota koskee julkisen palvelun velvoite, että myös muuta toimintaa, julkisiin palveluihin kuuluvan toiminnan on 1 päivästä heinäkuuta 1992 alkaen täytettävä vähintään seuraavat edellytykset: i) kustakin toiminnasta pidetään erikseen kirjanpitoa ja kuhunkin toimintaan kuuluvaa osaa varoista käsitellään voimassa olevien kirjanpitosäännösten mukaisesti, ja ii) menot katetaan käyttötuloilla ja julkisten viranomaisten suorittamilla avustuksilla ja korvauksilla ilman mahdollisuutta siirtää niitä yrityksen eri toimintalohkojen välillä.

| (78) | Lisäksi komissio toteaa, että unionin tuomioistuimen asiassa Antrop antaman tuomion mukaan tämän säännöksen vaatimukset eivät täyty, jos ”yrityksen kirjanpitotiedoista ei voida tarkasti eritellä sen toiminnasta konsession kohteena olevalla alueella aiheutuneiden kustannusten ja vastaavasta toiminnasta saatujen tulojen välistä erotusta, eikä siten voida laskea niitä lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat tämän yrityksen täyttämistä julkisen palvelun velvoitteista” (14). |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi komissio toteaa, että unionin tuomioistuimen asiassa Antrop antaman tuomion mukaan tämän säännöksen vaatimukset eivät täyty, jos ”yrityksen kirjanpitotiedoista ei voida tarkasti eritellä sen toiminnasta konsession kohteena olevalla alueella aiheutuneiden kustannusten ja vastaavasta toiminnasta saatujen tulojen välistä erotusta, eikä siten voida laskea niitä lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat tämän yrityksen täyttämistä julkisen palvelun velvoitteista” (14).

| (79) | CSTP ei toimittanut todisteita siitä, että se olisi pitänyt tarkastelujaksolla, erityisesti vuonna 1998, erillistä kirjanpitoa kaupallisesta toiminnastaan. Komissio katsoo lisäksi, että CSTP:n ilmoitus siitä, että tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, ei riitä perusteluksi lisähyvityksen määrän laskemiselle jälkikäteen induktiivisella menetelmällä. Vaikka osoitettaisiin, että kansallisessa laissa on tällainen vaatimus, se ei saa estää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ja asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuvaa velvoitetta, jonka olisi täytyttävä, ennen kuin liikennepalvelujen harjoittajalle maksetaan hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista. |
| --- | --- |

(79)

CSTP ei toimittanut todisteita siitä, että se olisi pitänyt tarkastelujaksolla, erityisesti vuonna 1998, erillistä kirjanpitoa kaupallisesta toiminnastaan. Komissio katsoo lisäksi, että CSTP:n ilmoitus siitä, että tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, ei riitä perusteluksi lisähyvityksen määrän laskemiselle jälkikäteen induktiivisella menetelmällä. Vaikka osoitettaisiin, että kansallisessa laissa on tällainen vaatimus, se ei saa estää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ja asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuvaa velvoitetta, jonka olisi täytyttävä, ennen kuin liikennepalvelujen harjoittajalle maksetaan hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista.

| (80) | Toiseksi komissio toteaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 13 artiklan mukaan hyvitys on määrättävä etukäteen. Lisähyvityksen laskeminen jälkeenpäin Consiglio di Staton määräämällä tavalla on vastoin tätä säännöstä, kuten johdanto-osan (54) ja (55) kappaleessa on jo esitetty. |
| --- | --- |

(80)

Toiseksi komissio toteaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 13 artiklan mukaan hyvitys on määrättävä etukäteen. Lisähyvityksen laskeminen jälkeenpäin Consiglio di Staton määräämällä tavalla on vastoin tätä säännöstä, kuten johdanto-osan (54) ja (55) kappaleessa on jo esitetty.

| (81) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että hyvitys, joka Consiglio di Staton mukaan on maksettava CSTP:lle, ei ollut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 IV jaksossa vahvistetun yhteisen hyvitysmenettelyn mukainen eikä se näin ollen ollut vapautettu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ennakkoilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(81)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että hyvitys, joka Consiglio di Staton mukaan on maksettava CSTP:lle, ei ollut asetuksen (ETY) N:o 1191/69 IV jaksossa vahvistetun yhteisen hyvitysmenettelyn mukainen eikä se näin ollen ollut vapautettu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.

6.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (82) | Koska ei ole osoitettu, että toimenpide olisi vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla, on tarpeen tarkastella sen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea 6.1 kohdassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(82)

Koska ei ole osoitettu, että toimenpide olisi vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla, on tarpeen tarkastella sen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska se on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea 6.1 kohdassa esitetyllä tavalla.

| (83) | SEUT-sopimuksen 93 artiklassa on sääntöjä, joiden mukaan valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, ja se muodostaa erityismääräyksen (lex specialis) suhteessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan suhteen sekä 106 artiklan 2 kohdan suhteen, sillä se sisältää valiontukien soveltumista koskevia erityisiä sääntöjä. Unionin tuomioistuin on todennut, että mainitussa artiklassa katsotaan liikenteelle myönnetty tuki sisämarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan tarkoin määritetyissä tapauksissa, jos se ei vahingoita [unionin] yleisiä etuja (15). |
| --- | --- |

(83)

SEUT-sopimuksen 93 artiklassa on sääntöjä, joiden mukaan valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, ja se muodostaa erityismääräyksen (lex specialis) suhteessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan suhteen sekä 106 artiklan 2 kohdan suhteen, sillä se sisältää valiontukien soveltumista koskevia erityisiä sääntöjä. Unionin tuomioistuin on todennut, että mainitussa artiklassa katsotaan liikenteelle myönnetty tuki sisämarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan tarkoin määritetyissä tapauksissa, jos se ei vahingoita [unionin] yleisiä etuja (15).

| (84) | Asetus (EY) N:o 1370/2007 tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009, ja sillä kumottiin asetus (ETY) N:o 1191/69 ja neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/70 (16). Asetusta (EY) N:o 1370/2007 sovelletaan hyvityksiin, joita maksetaan julkisen palvelun velvoitteista rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalvelujen osalta. |
| --- | --- |

(84)

Asetus (EY) N:o 1370/2007 tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009, ja sillä kumottiin asetus (ETY) N:o 1191/69 ja neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/70 (16). Asetusta (EY) N:o 1370/2007 sovelletaan hyvityksiin, joita maksetaan julkisen palvelun velvoitteista rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalvelujen osalta.

| (85) | Komissio katsoo, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden perustana olisi oltava asetus (EY) N:o 1370/2007, joka tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009 ja jolla kumottiin asetus (ETY) N:o 1191/69, sillä se on tämän päätöksen tekemisajankohtana voimassa oleva säädös (17). Se toteaa myös, että Consiglio di Staton CSTP:lle myöntämä lisähyvitys maksettiin 21 päivänä joulukuuta 2012. Tämä tarkoittaa, että asetus (EY) N:o 1370/2007 oli ollut voimassa jo yli kolme vuotta, kun myönnetty tuki tuli voimaan (18). |
| --- | --- |

(85)

Komissio katsoo, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden perustana olisi oltava asetus (EY) N:o 1370/2007, joka tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009 ja jolla kumottiin asetus (ETY) N:o 1191/69, sillä se on tämän päätöksen tekemisajankohtana voimassa oleva säädös (17). Se toteaa myös, että Consiglio di Staton CSTP:lle myöntämä lisähyvitys maksettiin 21 päivänä joulukuuta 2012. Tämä tarkoittaa, että asetus (EY) N:o 1370/2007 oli ollut voimassa jo yli kolme vuotta, kun myönnetty tuki tuli voimaan (18).

| (86) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava [sisä]markkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen [108 artiklan] 3 kohdassa tarkoitettua tietoa.” |
| --- | --- |

(86)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava [sisä]markkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen [108 artiklan] 3 kohdassa tarkoitettua tietoa.”

| (87) | Komissio katsoo jäljempänä esitettävistä syistä, että ilmoitettu hyvitys ei ole asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen. Tämän vuoksi sitä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi asetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(87)

Komissio katsoo jäljempänä esitettävistä syistä, että ilmoitettu hyvitys ei ole asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen. Tämän vuoksi sitä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi asetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla.

| (88) | Ensinnäkin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklassa säädetään, että kun toimivaltainen viranomainen päättää myöntää valitsemalleen liikenteenharjoittajalle minkä tahansa luonteisen yksinoikeuden ja/tai korvauksen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, tämän viranomaisen on myönnettävä se julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen puitteissa, ellei julkisen palvelun tarkoituksena ole vahvistaa enimmäishintoja eikä sitä aseteta toimenpiteellä, jota sovelletaan erotuksetta kaikkiin samantyyppisiin julkisiin henkilöliikennepalveluihin tietyllä maantieteellisellä alueella (yleinen sääntö). |
| --- | --- |

(88)

Ensinnäkin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklassa säädetään, että kun toimivaltainen viranomainen päättää myöntää valitsemalleen liikenteenharjoittajalle minkä tahansa luonteisen yksinoikeuden ja/tai korvauksen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, tämän viranomaisen on myönnettävä se julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen puitteissa, ellei julkisen palvelun tarkoituksena ole vahvistaa enimmäishintoja eikä sitä aseteta toimenpiteellä, jota sovelletaan erotuksetta kaikkiin samantyyppisiin julkisiin henkilöliikennepalveluihin tietyllä maantieteellisellä alueella (yleinen sääntö).

| (89) | Komissio katsoo, ettei tässä asiassa ole esitetty todisteita, jotka osoittaisivat, että CSTP:n ja alueen välillä on sopimuskehys tai että voimassa olisi yleisiä sääntöjä kaikkia matkustajia tai joitakin matkustajaluokkia koskevien enimmäishintojen vahvistamiseksi. Komissio on saanut ainoastaan vuosia 1972–1973 koskevan toimilupasopimuksen mallin, josta ei ole mahdollista saada luotettavia tietoja CSTP:n ja alueen suhteesta tarkastelujaksolla vuosina 1997–2002. Lisäksi komissio huomauttaa, että aluelain nro 16/1983 – jonka sekä alue että CSTP ovat ilmoittaneet tarkastelujaksoa koskevaksi oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 19 ja 36 kappale) – 2 §:n mukaan paikallisliikennepalvelujen tarjoajien saama tuotto perustuu alueen vahvistamiin vähimmäishintoihin, kun taas enimmäishintoja ei mainita lainkaan. |
| --- | --- |

(89)

Komissio katsoo, ettei tässä asiassa ole esitetty todisteita, jotka osoittaisivat, että CSTP:n ja alueen välillä on sopimuskehys tai että voimassa olisi yleisiä sääntöjä kaikkia matkustajia tai joitakin matkustajaluokkia koskevien enimmäishintojen vahvistamiseksi. Komissio on saanut ainoastaan vuosia 1972–1973 koskevan toimilupasopimuksen mallin, josta ei ole mahdollista saada luotettavia tietoja CSTP:n ja alueen suhteesta tarkastelujaksolla vuosina 1997–2002. Lisäksi komissio huomauttaa, että aluelain nro 16/1983 – jonka sekä alue että CSTP ovat ilmoittaneet tarkastelujaksoa koskevaksi oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 19 ja 36 kappale) – 2 §:n mukaan paikallisliikennepalvelujen tarjoajien saama tuotto perustuu alueen vahvistamiin vähimmäishintoihin, kun taas enimmäishintoja ei mainita lainkaan.

| (90) | Komissio toteaa näin ollen, ettei asetuksen (EY) N:o 1307/2007 3 artiklaa ole noudatettu. |
| --- | --- |

(90)

Komissio toteaa näin ollen, ettei asetuksen (EY) N:o 1307/2007 3 artiklaa ole noudatettu.

| (91) | Toiseksi komissio katsoo, että riippumatta siitä, oliko CSTP tehnyt julkisia palveluja koskevan sopimuksen tai oliko sille asetettu hintavelvoite yleisten sääntöjen soveltamisen perusteella, tapauksessa ei ole noudatettu kaikkia asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan sääntöjä, joissa määritellään julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö. Esimerkiksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla siten, että vältetään liiallisia korvauksia. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdassa taas määritellään kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Kuten unionin tuomioistuimen Altmark-tuomion toisen perusteen analysoinnin yhteydessä 6.1 kohdassa on todettu, parametreja, joiden perusteella toinen asiantuntija laski hyvityksen oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty etukäteen, eikä asetuksen (EY) N:o 1307/2007 4 artiklaa ole näin ollen noudatettu. |
| --- | --- |

(91)

Toiseksi komissio katsoo, että riippumatta siitä, oliko CSTP tehnyt julkisia palveluja koskevan sopimuksen tai oliko sille asetettu hintavelvoite yleisten sääntöjen soveltamisen perusteella, tapauksessa ei ole noudatettu kaikkia asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan sääntöjä, joissa määritellään julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö. Esimerkiksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla siten, että vältetään liiallisia korvauksia. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdassa taas määritellään kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Kuten unionin tuomioistuimen Altmark-tuomion toisen perusteen analysoinnin yhteydessä 6.1 kohdassa on todettu, parametreja, joiden perusteella toinen asiantuntija laski hyvityksen oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty etukäteen, eikä asetuksen (EY) N:o 1307/2007 4 artiklaa ole näin ollen noudatettu.

| (92) | Kolmanneksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua, hyvitys on laskettava asetuksen ja sen liitteen sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen vuoksi. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen mukaan korvaus ei saa ylittää määrää, joka vastaa seuraavien taloudellisten vaikutusten määrää yhteensä: julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä johtuvat kustannukset, joista vähennetään kyseessä olevan julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen käytetyssä verkossa syntyneet mahdolliset positiiviset taloudelliset vaikutukset, ja joihin lisätään kohtuullinen voitto. Lisäksi liitteessä vahvistetaan, että kustannukset ja tulot on laskettava voimassa olevien kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaisesti. Julkisista palveluista on avoimuussyistä pidettävä erillistä kirjanpitoa (asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen 5 kohta). |
| --- | --- |

(92)

Kolmanneksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua, hyvitys on laskettava asetuksen ja sen liitteen sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen vuoksi. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen mukaan korvaus ei saa ylittää määrää, joka vastaa seuraavien taloudellisten vaikutusten määrää yhteensä: julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä johtuvat kustannukset, joista vähennetään kyseessä olevan julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen käytetyssä verkossa syntyneet mahdolliset positiiviset taloudelliset vaikutukset, ja joihin lisätään kohtuullinen voitto. Lisäksi liitteessä vahvistetaan, että kustannukset ja tulot on laskettava voimassa olevien kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaisesti. Julkisista palveluista on avoimuussyistä pidettävä erillistä kirjanpitoa (asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen 5 kohta).

| (93) | Kuten johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan, CSTP ei pitänyt erillistä kirjanpitoa vuonna 1998 eli vuonna, jona sille oli Consiglio di Staton tuomion mukaan myönnetty hyvitystä. Tämän vuoksi on mahdotonta osoittaa, ettei Italian valtion 21 päivänä joulukuuta 2012 maksama hyvitys ylitä sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia (asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen 2 kohta). |
| --- | --- |

(93)

Kuten johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan, CSTP ei pitänyt erillistä kirjanpitoa vuonna 1998 eli vuonna, jona sille oli Consiglio di Staton tuomion mukaan myönnetty hyvitystä. Tämän vuoksi on mahdotonta osoittaa, ettei Italian valtion 21 päivänä joulukuuta 2012 maksama hyvitys ylitä sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia (asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen 2 kohta).

| (94) | Jos hyvityksen parametreja ei ole vahvistettu ennalta, tarkastelujakson kustannukset on jaettava jälkikäteen sattumanvaraisten olettamien perusteella, kuten on tehty induktiivista menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

(94)

Jos hyvityksen parametreja ei ole vahvistettu ennalta, tarkastelujakson kustannukset on jaettava jälkikäteen sattumanvaraisten olettamien perusteella, kuten on tehty induktiivista menetelmää käyttäen.

| (95) | Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei Consiglio di Staton määräämää lisähyvitystä ole maksettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, eikä se näin ollen sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(95)

Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei Consiglio di Staton määräämää lisähyvitystä ole maksettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, eikä se näin ollen sovellu sisämarkkinoille.

6.4   CONSIGLIO DI STATON MYÖNTÄMÄ HYVITYS EI OLE VAHINGONKORVAUS

| (96) | Komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä asianomaisia esittämään näkemyksensä siitä, onko Consiglio di Staton tuomiossa kyse ennemminkin vahingonkorvauksesta, joka maksetaan oletetun oikeuden rikkomisesta, kuin voimassa olevien neuvoston asetusten mukaisesti julkisista palveluista maksettavasta hyvityksestä. Italian viranomaiset tai CSTP eivät esittäneet huomautuksissaan tätä koskevia näkemyksiä. |
| --- | --- |

(96)

Komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä asianomaisia esittämään näkemyksensä siitä, onko Consiglio di Staton tuomiossa kyse ennemminkin vahingonkorvauksesta, joka maksetaan oletetun oikeuden rikkomisesta, kuin voimassa olevien neuvoston asetusten mukaisesti julkisista palveluista maksettavasta hyvityksestä. Italian viranomaiset tai CSTP eivät esittäneet huomautuksissaan tätä koskevia näkemyksiä.

| (97) | Komissio katsoo, että tietyissä olosuhteissa vahingonkorvaus, joka on maksettu kansallisten viranomaisten virheen tai sellaisen erityisen menettelytavan vuoksi (19), josta näiden voidaan katsoa olevan vastuussa, ei aiheuta etua eikä sitä sen vuoksi katsota SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi (20). Vahingonkorvaus poikkeaa valtiontuista siten, että sen tarkoituksena on saattaa vahinkoa kärsinyt osapuoli tilanteeseen, joka vallitsi ennen kuin vahinko tapahtui, niin kuin sitä ei olisi tapahtunutkaan (oikeuksien ennalleen palauttaminen). Lisäksi komissio katsoo, että vahingonkorvauksen on perustuttava vahingonkorvauksien yleisiin sääntöihin, jotta sen ei katsottaisi kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (21). Komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuin on vahvistanut asiassa Lucchini antamassaan tuomiossa, ettei kansallinen tuomioistuin voi soveltaa kansallista lakia, kun tämä soveltaminen ”estäisi esillä olevassa asiassa yhteisön oikeuden soveltamisen, koska sen vuoksi olisi mahdotonta periä takaisin yhteisön oikeuden vastaisesti myönnetty valtiontuki” (22). Tuomion taustalla on periaate, ettei kansallista oikeutta voida soveltaa, jos soveltaminen estää unionin oikeuden asianmukaisen soveltamisen (23). |
| --- | --- |

(97)

Komissio katsoo, että tietyissä olosuhteissa vahingonkorvaus, joka on maksettu kansallisten viranomaisten virheen tai sellaisen erityisen menettelytavan vuoksi (19), josta näiden voidaan katsoa olevan vastuussa, ei aiheuta etua eikä sitä sen vuoksi katsota SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi (20). Vahingonkorvaus poikkeaa valtiontuista siten, että sen tarkoituksena on saattaa vahinkoa kärsinyt osapuoli tilanteeseen, joka vallitsi ennen kuin vahinko tapahtui, niin kuin sitä ei olisi tapahtunutkaan (oikeuksien ennalleen palauttaminen). Lisäksi komissio katsoo, että vahingonkorvauksen on perustuttava vahingonkorvauksien yleisiin sääntöihin, jotta sen ei katsottaisi kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (21). Komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuin on vahvistanut asiassa Lucchini antamassaan tuomiossa, ettei kansallinen tuomioistuin voi soveltaa kansallista lakia, kun tämä soveltaminen ”estäisi esillä olevassa asiassa yhteisön oikeuden soveltamisen, koska sen vuoksi olisi mahdotonta periä takaisin yhteisön oikeuden vastaisesti myönnetty valtiontuki” (22). Tuomion taustalla on periaate, ettei kansallista oikeutta voida soveltaa, jos soveltaminen estää unionin oikeuden asianmukaisen soveltamisen (23).

| (98) | Komissio toteaa Consiglio di Staton CSTP:lle myöntämästä lisähyvityksestä, että vaikka Consiglio di Staton tuomiolauselmassa ei viitata asetukseen (ETY) N:o 1191/69, tuomiossa mainitaan CSTP:n oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla hyvitys, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä tiettyjen luotettavien tietojen perusteella. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että CSTP:n oikeus saada lisähyvitystä johtuu Consiglio di Staton mukaan yhtä lailla kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan aiheuttamaa vahingonkorvausta koskevasta yleisestä säännöstä kuin asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuviksi katsotuista oikeuksista. |
| --- | --- |

(98)

Komissio toteaa Consiglio di Staton CSTP:lle myöntämästä lisähyvityksestä, että vaikka Consiglio di Staton tuomiolauselmassa ei viitata asetukseen (ETY) N:o 1191/69, tuomiossa mainitaan CSTP:n oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla hyvitys, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä tiettyjen luotettavien tietojen perusteella. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että CSTP:n oikeus saada lisähyvitystä johtuu Consiglio di Staton mukaan yhtä lailla kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan aiheuttamaa vahingonkorvausta koskevasta yleisestä säännöstä kuin asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuviksi katsotuista oikeuksista.

| (99) | Komissio katsoo joka tapauksessa, että vahingonkorvaus, jonka Italian viranomaiset ovat myöntäneet CSTP:lle yksipuolisen ja sääntöjenvastaisen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi ja joka on laskettu asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastainen. Tämä johtuu siitä, että se aiheuttaisi CSTP:lle tarkastelujaksolla täysin saman tuloksen kuin julkisen palvelun velvoitteesta annettu hyvitys, vaikka kyseisten palvelujen taustalla olevien toimilupien eritelmiä ei ole vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta eivätkä ne ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 sisältöä koskevien vaatimusten mukaiset, kuten edellä on osoitettu. Tällaisen hyvityksen saaminen edistäisi tosiasiallisesti sekä valtiontukisääntöjen että niiden sääntöjen kiertämistä, jotka unionin lainsäätäjä on vahvistanut ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset korvaavat toimijoille julkisen palvelun velvoitteen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia näitä velvoitteita asettaessaan tai niitä koskevia sopimuksia tehdessään. Sellaisten vahingonkorvausten myöntäminen, jotka vastaavat yhteensä aiottujen tukien määriä, olisi tosiasiallisesti epäsuoraa valtiontukea, joka katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi (24). Unionin yleinen tuomioistuin on katsonut vastaavin perusteluin, että valtiontuen takaisinperimistä koskevat vahingonkorvauslausekkeet ovat valtiontukea (25). |
| --- | --- |

(99)

Komissio katsoo joka tapauksessa, että vahingonkorvaus, jonka Italian viranomaiset ovat myöntäneet CSTP:lle yksipuolisen ja sääntöjenvastaisen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi ja joka on laskettu asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastainen. Tämä johtuu siitä, että se aiheuttaisi CSTP:lle tarkastelujaksolla täysin saman tuloksen kuin julkisen palvelun velvoitteesta annettu hyvitys, vaikka kyseisten palvelujen taustalla olevien toimilupien eritelmiä ei ole vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta eivätkä ne ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 sisältöä koskevien vaatimusten mukaiset, kuten edellä on osoitettu. Tällaisen hyvityksen saaminen edistäisi tosiasiallisesti sekä valtiontukisääntöjen että niiden sääntöjen kiertämistä, jotka unionin lainsäätäjä on vahvistanut ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset korvaavat toimijoille julkisen palvelun velvoitteen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia näitä velvoitteita asettaessaan tai niitä koskevia sopimuksia tehdessään. Sellaisten vahingonkorvausten myöntäminen, jotka vastaavat yhteensä aiottujen tukien määriä, olisi tosiasiallisesti epäsuoraa valtiontukea, joka katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi (24). Unionin yleinen tuomioistuin on katsonut vastaavin perusteluin, että valtiontuen takaisinperimistä koskevat vahingonkorvauslausekkeet ovat valtiontukea (25).

| (100) | Joka tapauksessa vuotta 1972 koskevan toimiluvan eritelmien mallissa, jonka mukaisesti CSTP tarjosi kyseisiä liikennepalveluja, ei mainittu taloudellisen hyvityksen maksamista. CSTP suostui tarjoamaan palvelunsa toimiluvassa vahvistetuin edellytyksin omalla riskillään. Tätä päätelmää vahvistaa myös aluelain nro 16/1983 2 § , jonka mukaan yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita julkiset rahoitusosuudet eivät kata. |
| --- | --- |

(100)

Joka tapauksessa vuotta 1972 koskevan toimiluvan eritelmien mallissa, jonka mukaisesti CSTP tarjosi kyseisiä liikennepalveluja, ei mainittu taloudellisen hyvityksen maksamista. CSTP suostui tarjoamaan palvelunsa toimiluvassa vahvistetuin edellytyksin omalla riskillään. Tätä päätelmää vahvistaa myös aluelain nro 16/1983 2 § , jonka mukaan yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita julkiset rahoitusosuudet eivät kata.

| (101) | Komissio katsoo sen vuoksi, että Consiglio di Staton tuomiossa ei myönnetä hyvitystä CSTP:n kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan vuoksi kärsimästä vahingosta, vaan siinä myönnetään sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja joka kielletään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

(101)

Komissio katsoo sen vuoksi, että Consiglio di Staton tuomiossa ei myönnetä hyvitystä CSTP:n kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan vuoksi kärsimästä vahingosta, vaan siinä myönnetään sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja joka kielletään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa.

| (102) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoittamatta jätetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(102)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoittamatta jätetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

7.   TUEN TAKAISINPERIMINEN

| (103) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (26), jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne (27). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (28). |
| --- | --- |

(103)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (26), jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne (27). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (28).

| (104) | Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (29) 14 artiklassa säädetään kyseisen oikeuskäytännön perusteella seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.” |
| --- | --- |

(104)

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (29) 14 artiklassa säädetään kyseisen oikeuskäytännön perusteella seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”

| (105) | Tämän seurauksena Italian on perittävä tämän päätöksen kohteena oleva valtiontuki takaisin siltä osin kuin se on jo maksettu CSTP:lle. Italian on myös lisättävä tuen määrään viivästyskorko, joka lasketaan siitä päivästä, jona säännönvastainen valtiontuki on annettu tuensaajan käyttöön (eli 21 päivästä joulukuuta 2012) sen takaisinperintään saakka (30) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (31) V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(105)

Tämän seurauksena Italian on perittävä tämän päätöksen kohteena oleva valtiontuki takaisin siltä osin kuin se on jo maksettu CSTP:lle. Italian on myös lisättävä tuen määrään viivästyskorko, joka lasketaan siitä päivästä, jona säännönvastainen valtiontuki on annettu tuensaajan käyttöön (eli 21 päivästä joulukuuta 2012) sen takaisinperintään saakka (30) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (31) V luvun mukaisesti.

| (106) | Tämän perusteella komissio, |
| --- | --- |

(106)

Tämän perusteella komissio,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian tasavallan CSTP:lle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntämä 4 9 51  838 euron valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Italian tasavallan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävistä määristä on maksettava korkoa 21 päivästä joulukuuta 2012 niiden täysimääräiseen takaisinperintään saakka.

3.   Korot on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (32) mukaisesti.

4.   Italian tasavallan on peruutettava 1 artiklassa tarkoitetun tuen vielä maksamattomat maksusuoritukset, joiden eräpäivä on tämän päätöksen tekopäivän jälkeen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Italian tasavallan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Italian on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi,

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian tasavallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, valtiontuesta SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) – Italia – CSTP:lle julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus (EUVL C 156, 23.5.2014, s. 39).

1

(2)  Komissio muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1) 15 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, joka alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai osana tukiohjelmaa. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan.

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1191/69, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1969, julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä (EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1).

3

(4)  Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Kuljetusyritysten asiana on hakea jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista kokonaan tai osittain, jos tällainen velvoite aiheuttaa niille taloudellista haittaa.” Asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä päätöksensä yhden vuoden kuluessa päivästä, jona liikennöinti- tai kuljetusvelvoitetta koskeva hakemus on jätetty, ja kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona hintavelvoitteita koskeva hakemus on jätetty. Oikeus hyvitykseen syntyy päivänä, jona toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksensä [...]”.

4

(5)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori, saatavissa osoitteessa http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

5

(6)  Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklassa säädetään, että liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteeseen liittyvän hyvityksen on vastattava suuruudeltaan yrityksen taloudellisen rasituksen vähenemisen ja sen saamien tulojen vähenemisen erotusta, jos kyseinen velvoite lakkautettaisiin harkittavana olevaksi ajaksi.

6

(7)  Asia C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415.

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

8

(9)  E-malli (modello E) on asiakirja, joka perustuu yrityksen kirjanpitoon ja joka sisältää vuotuisen julkisen rahoitusosuuden laskemiseen tarvittavat tiedot.

9

(10)  Asia C-527/12, komissio v. Saksan liittotasavalta, ECLI:EU:C:2014:2193, 56 kohta ja mainittu oikeuskäytäntö. Ks. myös tuomio asiassa C-119/05, Lucchini, ECLI:EU:C:2007:434, 59 kohta, johon viitataan johdanto-osan 94 kappaleessa.

10

(11)  Asia C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415, 87 ja 88 kohta.

11

(12)  Asia C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, 55 kohta.

12

(13)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd, ECLI:EU:T:2004:76, 77–79 kohta.

13

(14)  Asia C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) ym. v. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) ja Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), ECLI:EU:C:2009:290.

14

(15)  Asia 156/77, komissio v. Belgia, ECLI:EU:C:1978:180, 10 kohta.

15

(16)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/70, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1970, tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen (EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1).

16

(17)  Komissio viittaa tässä suhteessa perusteisiin, jotka on esitetty asiassa C 41/08 (ex NN 35/08) Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen välisistä julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista 24 päivänä helmikuuta 2010 tehdyn päätöksen 2011/3/EU 307–313 kohdassa (EUVL L 7, 11.1.2011, s. 1). Unionin yleinen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen asiassa T-92/11, Jørgen Andersen v. komissio (2013, ei vielä julkaistu), antamallaan tuomiolla, johon on haettu muutosta unionin tuomioistuimessa asiassa C-303/13P. Kyseisen muutoksenhaun tuloksella ei ole merkitystä tämän tapauksen tulokseen, koska unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tuomiossa, johon haetaan muutosta, että sovellettavat säännöt määräytyvät sen ajankohdan mukaan, jona myönnetty tuki tulee voimaan. Koska tuki on maksettu 21 päivänä joulukuuta 2012, on sovellettava niitä sääntöjä, periaatteita ja arviointiperusteita, joilla valtiontuen soveltuvuutta arvioidaan sinä ajankohtana, jona komissio antaa päätöksensä (ks. tuomion 39 kohta).

17

(18)  Asia C-334/07 P, komissio v. Freistaat Sachsen, tuomio 19.11.2009, Kok., s. I-9465, 50–53 kohta; asia T-3/09, Italia v. komissio, tuomio 3.2.2011, Kok., s. II-95, 60 kohta.

18

(19)  Esimerkiksi rikkomus tai perusteeton etu.

19

(20)  Yhdistetyt asiat 106/87–120/87, Asteris AE ym. vastaan Helleenien tasavalta ja Euroopan talousyhteisö, ECLI:EU:C:1988:457.

20

(21)  Ks. komission 16 päivänä kesäkuuta 2004 antama päätös tuesta Akzo-Nobelille kloorin kuljetusten vähentämiseksi (asia N 304/2003), tiivistelmä: EUVL C 81, 2.4.2005, s. 4; ks. myös komission 20 päivänä joulukuuta 2006 antama päätös asiassa Bedrijfsverplaatsing van autodemontagebedrijf Steenbergen (asia N 575/2005), tiivistelmä: EUVL C 80, 13.4.2007, s. 1.

21

(22)  Asia C-119/05 Lucchini, ECLI:EU:C:2007:434, 59 kohta.

22

(23)  Ks. edellinen alaviite, tuomion 61 kohta.

23

(24)  Lausunto yhdistetyissä asioissa C-346/03 ja C-529/03, Atzeni, 28.4.2005, ECLI:EU:C:2005:256, 198 kohta.

24

(25)  Asia T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou v. komissio, ECLI:EU:T:2011:650, ja asia T-565/08, Corsica Ferries v. komissio, ECLI:EU:T:2012:415, 23, 114 ja 120–131 kohta. Vrt. myös asia C-111/10, komissio v. neuvosto, ECLI:EU:C:2013:785, 44 kohta.

25

(26)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., s. 813, 13 kohta.

26

(27)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, tuomio 14.9.1994, Espanja v. komissio, Kok., s. I-4103, 75 kohta.

27

(28)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 12.12.1999, Kok., s. I-3671, 64 ja 65 kohta.

28

(29)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

29

(30)  Ks. asetuksen (EY) N:o 659/99 14 artiklan 2 kohta.

30

(31)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

31

(32)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008 , Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

32

---

| 8.7.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/128 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/128

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2015/1075,

annettu 19 päivänä tammikuuta 2015,

valtiontuesta SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN),

jonka Italia on toteuttanut – Julkisen palvelun velvoitteesta maksettava lisähyvitys Buonotourist-yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 75)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on edellä mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Italian viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä joulukuuta 2012 sähköisesti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti yritykselle Buonotourist S.r.l., jäljempänä ”Buonotourist”, suoritettavasta lisähyvityksestä, joka maksetaan henkilöliikennepalvelujen tarjoamisesta linja-autolla Campanian alueen, jäljempänä ”alue”, myöntämän toimiluvan perusteella vuosina 1996–2002, jäljempänä ”tarkastelujakso”, Italian korkeimman hallinto-oikeuden, Consiglio di Staton, antaman tuomion täytäntöönpanemiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Italian viranomaiset ilmoittivat 5 päivänä joulukuuta 2012 sähköisesti SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan mukaisesti yritykselle Buonotourist S.r.l., jäljempänä ”Buonotourist”, suoritettavasta lisähyvityksestä, joka maksetaan henkilöliikennepalvelujen tarjoamisesta linja-autolla Campanian alueen, jäljempänä ”alue”, myöntämän toimiluvan perusteella vuosina 1996–2002, jäljempänä ”tarkastelujakso”, Italian korkeimman hallinto-oikeuden, Consiglio di Staton, antaman tuomion täytäntöönpanemiseksi.

| (2) | Ilmoitus rekisteröitiin saapuneeksi numerolla SA.35843 ja sitä käsiteltiin 13 päivästä joulukuuta 2012 toimenpiteenä, josta ei ole ilmoitettu, sillä komission hallussa olevien tietojen mukaan alueella oli velvoite maksaa lisähyvitys 7 päivästä joulukuuta 2012 eli sen jälkeen kun Italian hallitus oli ilmoittanut toimenpiteestä komissiolle, mutta ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta päätöksen. |
| --- | --- |

(2)

Ilmoitus rekisteröitiin saapuneeksi numerolla SA.35843 ja sitä käsiteltiin 13 päivästä joulukuuta 2012 toimenpiteenä, josta ei ole ilmoitettu, sillä komission hallussa olevien tietojen mukaan alueella oli velvoite maksaa lisähyvitys 7 päivästä joulukuuta 2012 eli sen jälkeen kun Italian hallitus oli ilmoittanut toimenpiteestä komissiolle, mutta ennen kuin komissio oli tehnyt asiasta päätöksen.

| (3) | Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuista perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Italialle 20 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tuista perustamissopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, jäljempänä ”menettelyn aloittamista koskeva päätös”.

| (4) | Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Päätös menettelyn aloittamisesta julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa toimenpiteistä.

| (5) | Italian viranomaiset esittivät omat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 21 ja 24 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(5)

Italian viranomaiset esittivät omat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 21 ja 24 päivänä maaliskuuta 2012 päivätyillä kirjeillä.

| (6) | Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Buonotourist eli ilmoitetun toimenpiteen edunsaaja. Sen huomautukset vastaanotettiin 25 päivänä maaliskuuta 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Buonotourist eli ilmoitetun toimenpiteen edunsaaja. Sen huomautukset vastaanotettiin 25 päivänä maaliskuuta 2014.

| (7) | Italian viranomaiset toimittivat 11 päivänä heinäkuuta 2014 kommentteja näistä huomautuksista sekä muita tietoja vastauksena 11 päivänä kesäkuuta 2014 esitettyyn tietopyyntöön. |
| --- | --- |

(7)

Italian viranomaiset toimittivat 11 päivänä heinäkuuta 2014 kommentteja näistä huomautuksista sekä muita tietoja vastauksena 11 päivänä kesäkuuta 2014 esitettyyn tietopyyntöön.

| (8) | Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 15 päivänä syyskuuta 2014, kun komissio oli ensin pyynnöstä jatkanut huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa. |
| --- | --- |

(8)

Italian viranomaiset toimittivat lisätietoja 15 päivänä syyskuuta 2014, kun komissio oli ensin pyynnöstä jatkanut huomautusten esittämiselle asetettua määräaikaa.

2.   TOIMENPITEEN KUVAUS

2.1   YRITYS

| (9) | Buonotourist on yksityinen yritys, joka tarjoaa julkisia paikallisliikennepalveluja alueellisten ja kunnallisten toimilupien perusteella. Italian viranomaisten mukaan Buonotourist tarjosi tarkastelujaksolla alueen myöntämän toimiluvan perusteella linja-autoliikenteen palveluja yhteensä noin 1,8 miljoonaa ajokilometriä vuodessa. |
| --- | --- |

(9)

Buonotourist on yksityinen yritys, joka tarjoaa julkisia paikallisliikennepalveluja alueellisten ja kunnallisten toimilupien perusteella. Italian viranomaisten mukaan Buonotourist tarjosi tarkastelujaksolla alueen myöntämän toimiluvan perusteella linja-autoliikenteen palveluja yhteensä noin 1,8 miljoonaa ajokilometriä vuodessa.

| (10) | Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan alue on jo maksanut Buonotouristille kyseisestä palvelusta tarkastelujaksolla 1 9 5 07  121,54 euroa, josta palvelujen ja hallinnon osuus on 1 7 0 36  021,13 euroa ja investointien osuus 2 4 71  100,41 euroa. Tämä hyvitys on myönnetty Buonotouristille yli kymmenen vuotta ennen kuin komissio lähetti Italian valtiolle ensimmäisen tietopyynnön, joten sitä ei arvioida meneillään olevassa menettelyssä (2). |
| --- | --- |

(10)

Italian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan alue on jo maksanut Buonotouristille kyseisestä palvelusta tarkastelujaksolla 1 9 5 07  121,54 euroa, josta palvelujen ja hallinnon osuus on 1 7 0 36  021,13 euroa ja investointien osuus 2 4 71  100,41 euroa. Tämä hyvitys on myönnetty Buonotouristille yli kymmenen vuotta ennen kuin komissio lähetti Italian valtiolle ensimmäisen tietopyynnön, joten sitä ei arvioida meneillään olevassa menettelyssä (2).

| (11) | Edellä mainittujen jo maksettujen määrien lisäksi Buonotourist pyysi alueelta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (3) nojalla 5 5 67  582,57 euron lisähyvitystä taloudellisesta haitasta, joka sille on koitunut julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi. Alueen mukaan pyyntö esitettiin tammikuussa 2007, jolloin Buonotourist ryhtyi oikeustoimiin toimivaltaisessa Italian hallintotuomioistuimessa. |
| --- | --- |

(11)

Edellä mainittujen jo maksettujen määrien lisäksi Buonotourist pyysi alueelta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1191/69 (3) nojalla 5 5 67  582,57 euron lisähyvitystä taloudellisesta haitasta, joka sille on koitunut julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi. Alueen mukaan pyyntö esitettiin tammikuussa 2007, jolloin Buonotourist ryhtyi oikeustoimiin toimivaltaisessa Italian hallintotuomioistuimessa.

| (12) | Salernon alueellinen hallintotuomioistuin (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) hylkäsi vuonna 2008 Buonotouristin vaateen oikeudesta lisähyvitykseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Hallintotuomioistuin katsoi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan mukaisesti (4), ettei Buonotourist voinut pyytää hyvitystä julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneesta taloudellisesta haitasta, ellei se ollut aiemmin hakenut tämän julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista. |
| --- | --- |

(12)

Salernon alueellinen hallintotuomioistuin (Tribunale Amministrativo Regionale di Salerno) hylkäsi vuonna 2008 Buonotouristin vaateen oikeudesta lisähyvitykseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Hallintotuomioistuin katsoi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan mukaisesti (4), ettei Buonotourist voinut pyytää hyvitystä julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuneesta taloudellisesta haitasta, ellei se ollut aiemmin hakenut tämän julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista.

2.2   CONSIGLIO DI STATON TUOMIOT

| (13) | Consiglio di Stato hyväksyi 27 päivänä heinäkuuta 2009 antamallaan tuomiolla nro 4683/09 Buonotouristin Salernon alueellisen hallintotuomioistuimen tuomiota koskevan muutoksenhaun ja totesi, että Buonotouristilla oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla oikeus saada lisähyvitys tarjotusta julkisesta palvelusta. Tuomiossa ei määritellä tarkasti, minkä säädöksen mukaisesti ja missä muodossa julkisen palvelun velvoitteet on asetettu, mutta siinä todetaan, ettei julkista palvelua tarjoavalta yritykseltä voida evätä pyyntöä, joka koskee tällaisen palvelun toteuttamisen yhteydessä tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten korvaamista. Lisäksi Consiglio di Stato katsoi, että Buonotouristilla oli oikeus hyvityksiin julkisista palveluista, vaikkei se ollut aiemmin hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista. |
| --- | --- |

(13)

Consiglio di Stato hyväksyi 27 päivänä heinäkuuta 2009 antamallaan tuomiolla nro 4683/09 Buonotouristin Salernon alueellisen hallintotuomioistuimen tuomiota koskevan muutoksenhaun ja totesi, että Buonotouristilla oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla oikeus saada lisähyvitys tarjotusta julkisesta palvelusta. Tuomiossa ei määritellä tarkasti, minkä säädöksen mukaisesti ja missä muodossa julkisen palvelun velvoitteet on asetettu, mutta siinä todetaan, ettei julkista palvelua tarjoavalta yritykseltä voida evätä pyyntöä, joka koskee tällaisen palvelun toteuttamisen yhteydessä tosiasiallisesti aiheutuneiden kustannusten korvaamista. Lisäksi Consiglio di Stato katsoi, että Buonotouristilla oli oikeus hyvityksiin julkisista palveluista, vaikkei se ollut aiemmin hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista.

| (14) | Consiglio di Staton mukaan alueen oli määriteltävä Buonotouristille maksettavan lisähyvityksen tarkka määrä sellaisten yrityksen tilinpäätöksestä saatavien luotettavien tietojen perusteella, jotka osoittavat erotuksen Buonotouristin julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvän toiminnan kustannusten ja vastaavien tulojen välillä. Alue kuitenkin katsoi, ettei se voinut määritellä kyseistä määrää tarkkojen ja luotettavien tietojen puutteen vuoksi. |
| --- | --- |

(14)

Consiglio di Staton mukaan alueen oli määriteltävä Buonotouristille maksettavan lisähyvityksen tarkka määrä sellaisten yrityksen tilinpäätöksestä saatavien luotettavien tietojen perusteella, jotka osoittavat erotuksen Buonotouristin julkisen palvelun velvoitteeseen liittyvän toiminnan kustannusten ja vastaavien tulojen välillä. Alue kuitenkin katsoi, ettei se voinut määritellä kyseistä määrää tarkkojen ja luotettavien tietojen puutteen vuoksi.

| (15) | Consiglio di Stato nimitti 13 päivänä joulukuuta 2010 antamallaan määräyksellä nro 8737/2010 asiantuntijan määrittelemään kyseisen määrän. Italian viranomaisten mukaan asiantuntija ei kyennyt täyttämään tehtävää. Consiglio di Stato nimitti 7 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan määräyksellä nro 5880/2010 toisen asiantuntijan. Consiglio di Staton 7 päivänä marraskuuta 2012 antaman tuomion (giudizio per l’ottemperanza) nro 5650/2012 9 kohdasta käy ilmi, että molemmat asiantuntijat sulkivat pois oikeuden hyvitykseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan (liikennöinti- ja kuljetusvelvoite) nojalla, mutta molempien mukaan Buonotourist oli saanut vuosina 1998, 1999 ja 2000 liian vähän hyvitystä, mikä käy ilmi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklassa esitetyn laskukaavan (hintavelvoite) soveltamisen perusteella. Molemmat asiantuntijat siis katsoivat epäsuorasti, että alue oli asettanut Buonotouristille hintavelvoitteen. |
| --- | --- |

(15)

Consiglio di Stato nimitti 13 päivänä joulukuuta 2010 antamallaan määräyksellä nro 8737/2010 asiantuntijan määrittelemään kyseisen määrän. Italian viranomaisten mukaan asiantuntija ei kyennyt täyttämään tehtävää. Consiglio di Stato nimitti 7 päivänä marraskuuta 2011 antamallaan määräyksellä nro 5880/2010 toisen asiantuntijan. Consiglio di Staton 7 päivänä marraskuuta 2012 antaman tuomion (giudizio per l’ottemperanza) nro 5650/2012 9 kohdasta käy ilmi, että molemmat asiantuntijat sulkivat pois oikeuden hyvitykseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan (liikennöinti- ja kuljetusvelvoite) nojalla, mutta molempien mukaan Buonotourist oli saanut vuosina 1998, 1999 ja 2000 liian vähän hyvitystä, mikä käy ilmi asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklassa esitetyn laskukaavan (hintavelvoite) soveltamisen perusteella. Molemmat asiantuntijat siis katsoivat epäsuorasti, että alue oli asettanut Buonotouristille hintavelvoitteen.

| (16) | Ensimmäinen asiantuntija katsoi, ettei yritykselle hinnasta johtuvista kustannuksista aiheutuvien lisäkustannusten laskemiseen ollut asianmukaista käyttää ”induktiivista menetelmää”, ja esitti kohtuullisuusarvioinnin (via equitativa) soveltamista, kun taas toinen asiantuntija laski summan, joka alueen piti korvata yritykselle, soveltaen tätä ”induktiivista menetelmää”. Consiglio di Stato oli soveltanut menetelmää useissa tuomioissa, joihin ei ollut haettu muutosta, jolloin sen käyttämistä oli pidettävä lopullisesti hyväksyttynä menetelmänä. |
| --- | --- |

(16)

Ensimmäinen asiantuntija katsoi, ettei yritykselle hinnasta johtuvista kustannuksista aiheutuvien lisäkustannusten laskemiseen ollut asianmukaista käyttää ”induktiivista menetelmää”, ja esitti kohtuullisuusarvioinnin (via equitativa) soveltamista, kun taas toinen asiantuntija laski summan, joka alueen piti korvata yritykselle, soveltaen tätä ”induktiivista menetelmää”. Consiglio di Stato oli soveltanut menetelmää useissa tuomioissa, joihin ei ollut haettu muutosta, jolloin sen käyttämistä oli pidettävä lopullisesti hyväksyttynä menetelmänä.

| (17) | Toinen asiantuntija ei kuitenkaan kyennyt laskemaan hyvitystä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisesti, sillä hänellä ei ollut käytettävissään tarvittavia tietoja oletettujen tai todellisten liikennöintiyksiköiden määrästä. Tämän vuoksi hän laski liian vähäisen hyvityksen todennäköisen määrän määrittelemällä niiden mahdollisten tulojen, jotka yritys olisi voinut saada tarjoamalla palvelua liiketaloudellisin perustein (arvio), ja tosiasiallisten tulojen ja saatujen julkisten varojen summan erotuksen. Tämän laskelman mukaan Buonotourist oli saanut vuosina 1998, 1999 ja 2000 hyvitystä yhteensä 1 1 11  572 euroa liian vähän korot mukaan luettuina. Asiantuntija totesi, että tätä määrää voitiin pitää liian vähän maksetun hyvityksen määränä. |
| --- | --- |

(17)

Toinen asiantuntija ei kuitenkaan kyennyt laskemaan hyvitystä asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisesti, sillä hänellä ei ollut käytettävissään tarvittavia tietoja oletettujen tai todellisten liikennöintiyksiköiden määrästä. Tämän vuoksi hän laski liian vähäisen hyvityksen todennäköisen määrän määrittelemällä niiden mahdollisten tulojen, jotka yritys olisi voinut saada tarjoamalla palvelua liiketaloudellisin perustein (arvio), ja tosiasiallisten tulojen ja saatujen julkisten varojen summan erotuksen. Tämän laskelman mukaan Buonotourist oli saanut vuosina 1998, 1999 ja 2000 hyvitystä yhteensä 1 1 11  572 euroa liian vähän korot mukaan luettuina. Asiantuntija totesi, että tätä määrää voitiin pitää liian vähän maksetun hyvityksen määränä.

| (18) | Consiglio di Stato antoi tämän perustella 7 päivänä marraskuuta 2012 tuomion nro 5650/2012, jossa alue määrättiin maksamaan Buonotouristille hyvityksenä 1 1 11  572 euroa ennen 7 päivää joulukuuta 2012 (5). Alue maksoi määrän Buonotouristille 21 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(18)

Consiglio di Stato antoi tämän perustella 7 päivänä marraskuuta 2012 tuomion nro 5650/2012, jossa alue määrättiin maksamaan Buonotouristille hyvityksenä 1 1 11  572 euroa ennen 7 päivää joulukuuta 2012 (5). Alue maksoi määrän Buonotouristille 21 päivänä joulukuuta 2012.

| (19) | Tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide, josta ei ole ilmoitettu, on juuri tämä alueen Buonotouristille tuomion nro 5650/2012 täytäntöönpanemiseksi suorittama lisähyvitys. |
| --- | --- |

(19)

Tämän päätöksen kohteena oleva toimenpide, josta ei ole ilmoitettu, on juuri tämä alueen Buonotouristille tuomion nro 5650/2012 täytäntöönpanemiseksi suorittama lisähyvitys.

2.3   ITALIAN VIRANOMAISTEN TOIMITTAMAT LISÄTIEDOT/HUOMAUTUKSET

| (20) | Italian viranomaisten mukaan Buonotouristin, kuten muidenkin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen harjoittajien, toiminnan perustana olivat väliaikaiset lisenssit (toimiluvat), jotka oli uusittava vuosittain asianomaisen yrityksen hakemuksesta. Näillä toimiluvilla yritykselle myönnetään yksinoikeus tarjota kyseisiä palveluja. |
| --- | --- |

(20)

Italian viranomaisten mukaan Buonotouristin, kuten muidenkin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen harjoittajien, toiminnan perustana olivat väliaikaiset lisenssit (toimiluvat), jotka oli uusittava vuosittain asianomaisen yrityksen hakemuksesta. Näillä toimiluvilla yritykselle myönnetään yksinoikeus tarjota kyseisiä palveluja.

| (21) | Lisäksi Italian viranomaiset totesivat, että Buonotourist haki alueelta toimilupia tarjotakseen palveluja kyseisillä reiteillä tarkastelujakson jokaisena vuonna ja että toimilupien mukaan asianomainen yritys vastasi aina tarjottuihin palveluihin liittyvästä riskistä kokonaan. Toimilupaan liittyi erityisesti lauseke, jonka mukaan palvelun tarjoaminen ei muodostanut oikeutta minkäänlaiseen tukeen tai hyvitykseen. Italian viranomaiset toimittivat jäljennöksen toisen yrityksen toimiluvan mallista, jäljempänä ”toimilupamalli”, vuosilta 1972–1973, ja totesivat sen olevan samanlainen kuin Buonotouristille tarkastelujaksolla myönnetty toimilupa. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet juuri Buonotouristin kanssa tarkastelujaksolla tehtyä toimilupasopimusta. |
| --- | --- |

(21)

Lisäksi Italian viranomaiset totesivat, että Buonotourist haki alueelta toimilupia tarjotakseen palveluja kyseisillä reiteillä tarkastelujakson jokaisena vuonna ja että toimilupien mukaan asianomainen yritys vastasi aina tarjottuihin palveluihin liittyvästä riskistä kokonaan. Toimilupaan liittyi erityisesti lauseke, jonka mukaan palvelun tarjoaminen ei muodostanut oikeutta minkäänlaiseen tukeen tai hyvitykseen. Italian viranomaiset toimittivat jäljennöksen toisen yrityksen toimiluvan mallista, jäljempänä ”toimilupamalli”, vuosilta 1972–1973, ja totesivat sen olevan samanlainen kuin Buonotouristille tarkastelujaksolla myönnetty toimilupa. Italian viranomaiset eivät kuitenkaan toimittaneet juuri Buonotouristin kanssa tarkastelujaksolla tehtyä toimilupasopimusta.

| (22) | Italian viranomaiset totesivat, että Buonotourist sai näiden toimilupien perusteella vapaasti ehdottaa käytettävien kuljetusmuotojen korvaamista tai pyytää julkisen palvelun velvoitteidensa lakkauttamista kokonaan tai osittain, jos velvoitteista aiheutuisi sille taloudellista haittaa. Yritys ei kuitenkaan käyttänyt tätä oikeuttaan. Yritys ei myöskään Italian viranomaisten mukaan missään vaiheessa ilmoittanut alueelle, että velvoitteista aiheutui sille taloudellista haittaa eikä todennut, ettei se olisi tarjonnut palveluja, jos sille ei olisi asetettu julkisen palvelun velvoitetta. Buonotourist ei Italian viranomaisten mukaan myöskään hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(22)

Italian viranomaiset totesivat, että Buonotourist sai näiden toimilupien perusteella vapaasti ehdottaa käytettävien kuljetusmuotojen korvaamista tai pyytää julkisen palvelun velvoitteidensa lakkauttamista kokonaan tai osittain, jos velvoitteista aiheutuisi sille taloudellista haittaa. Yritys ei kuitenkaan käyttänyt tätä oikeuttaan. Yritys ei myöskään Italian viranomaisten mukaan missään vaiheessa ilmoittanut alueelle, että velvoitteista aiheutui sille taloudellista haittaa eikä todennut, ettei se olisi tarjonnut palveluja, jos sille ei olisi asetettu julkisen palvelun velvoitetta. Buonotourist ei Italian viranomaisten mukaan myöskään hakenut julkisen palvelun velvoitteiden lakkauttamista asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla.

| (23) | Italian viranomaisten mukaan Buonotouristille aiemmin myönnetyt julkiset varat perustuivat taloudellisten standardikustannusten laskumenetelmään, jossa käytettiin aluelaissa nro 16/1983 (6) vahvistettuja parametrejä. Näitä ovat esimerkiksi sovitun ja toteutuneen kilometrimäärän suhde, tarjotun palvelun tyypistä (kaupunki-, vuoristo- tai mäkiajo) riippuva työntekijöiden ja linja-autojen määrä, henkilöstön oikeudellinen ja taloudellinen asema, yrityksen koko ja linja-autojen kustannukset. |
| --- | --- |

(23)

Italian viranomaisten mukaan Buonotouristille aiemmin myönnetyt julkiset varat perustuivat taloudellisten standardikustannusten laskumenetelmään, jossa käytettiin aluelaissa nro 16/1983 (6) vahvistettuja parametrejä. Näitä ovat esimerkiksi sovitun ja toteutuneen kilometrimäärän suhde, tarjotun palvelun tyypistä (kaupunki-, vuoristo- tai mäkiajo) riippuva työntekijöiden ja linja-autojen määrä, henkilöstön oikeudellinen ja taloudellinen asema, yrityksen koko ja linja-autojen kustannukset.

| (24) | Italian viranomaiset epäilivät myös sitä, oliko Buonotourist osoittanut hoitaneensa julkisen palvelun velvoitteet tehokkaasti ja moitteettomasti, kuten asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 edellytetään, ja totesivat, ettei Buonotouristilla ollut saman asetuksen 1 artiklan 5 kohdassa edellytettyä erillistä kirjanpitoa. |
| --- | --- |

(24)

Italian viranomaiset epäilivät myös sitä, oliko Buonotourist osoittanut hoitaneensa julkisen palvelun velvoitteet tehokkaasti ja moitteettomasti, kuten asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 edellytetään, ja totesivat, ettei Buonotouristilla ollut saman asetuksen 1 artiklan 5 kohdassa edellytettyä erillistä kirjanpitoa.

2.4   HYVITYKSEN MÄÄRÄ

| (25) | Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, Consiglio di Stato nimitti kaksi asiantuntijaa määrittämään lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa Buonotouristille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti. Molemmat asiantuntijat esittivät kertomuksensa 27 päivänä syyskuuta 2012, mutta vain toinen asiantuntija oli onnistunut laskemaan sen lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa Buonotouristille, jäljempänä ”kertomus”. |
| --- | --- |

(25)

Kuten johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan, Consiglio di Stato nimitti kaksi asiantuntijaa määrittämään lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa Buonotouristille asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan mukaisesti. Molemmat asiantuntijat esittivät kertomuksensa 27 päivänä syyskuuta 2012, mutta vain toinen asiantuntija oli onnistunut laskemaan sen lisähyvityksen määrän, joka alueen piti maksaa Buonotouristille, jäljempänä ”kertomus”.

| (26) | Toinen asiantuntija toisti kertomuksessa useita kertoja, että osapuolet olivat antaneet tietoja, jotka eivät vastanneet toisiaan eivätkä olleet tarpeeksi tarkkoja vaan summittaisia. Asiantuntijan mukaan osapuolet olivat toimittaneet keskenään ristiriidassa olevia asiakirjatodisteita aiemmin maksetusta hyvityksestä. Toisin kuin Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, toinen asiantuntija totesi Buonotouristin pitäneen erillistä kirjanpitoa julkisesta ja kaupallisesta toiminnasta, mutta hänen mukaansa ei ollut mahdollista tarkistaa, oliko tietyt kustannukset jaettu oikeisiin liiketoimintayksiköihin. Lisäksi toinen asiantuntija tähdensi, ettei edes Consiglio di Staton määräämää ”induktiivista menetelmää” soveltaen ollut mahdollista saada luotettavia tietoja siitä, mitä kustannuksia yritykselle ei olisi aiheutunut, jos julkisen palvelun velvoite olisi lakkautettu. |
| --- | --- |

(26)

Toinen asiantuntija toisti kertomuksessa useita kertoja, että osapuolet olivat antaneet tietoja, jotka eivät vastanneet toisiaan eivätkä olleet tarpeeksi tarkkoja vaan summittaisia. Asiantuntijan mukaan osapuolet olivat toimittaneet keskenään ristiriidassa olevia asiakirjatodisteita aiemmin maksetusta hyvityksestä. Toisin kuin Italian viranomaiset ovat ilmoittaneet, toinen asiantuntija totesi Buonotouristin pitäneen erillistä kirjanpitoa julkisesta ja kaupallisesta toiminnasta, mutta hänen mukaansa ei ollut mahdollista tarkistaa, oliko tietyt kustannukset jaettu oikeisiin liiketoimintayksiköihin. Lisäksi toinen asiantuntija tähdensi, ettei edes Consiglio di Staton määräämää ”induktiivista menetelmää” soveltaen ollut mahdollista saada luotettavia tietoja siitä, mitä kustannuksia yritykselle ei olisi aiheutunut, jos julkisen palvelun velvoite olisi lakkautettu.

| (27) | Tämän vuoksi toinen asiantuntija tuli siihen tulokseen, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan mukaisesti laskettavaa liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteesta maksettavaa lisähyvitystä ollut mahdollista määritellä. |
| --- | --- |

(27)

Tämän vuoksi toinen asiantuntija tuli siihen tulokseen, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 10 artiklan mukaisesti laskettavaa liikennöinti- ja kuljetusvelvoitteesta maksettavaa lisähyvitystä ollut mahdollista määritellä.

| (28) | Toinen asiantuntija totesi myös, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaista hintavelvoitteisiin liittyvää lisähyvitystä ollut mahdollista laskea 1 kohdan mukaisesti tietojen puutteen ja/tai epäluotettavuuden vuoksi. Tämän vuoksi käytettiin Consiglio di Staton määräämää ”induktiivista menetelmää”. |
| --- | --- |

(28)

Toinen asiantuntija totesi myös, ettei asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaista hintavelvoitteisiin liittyvää lisähyvitystä ollut mahdollista laskea 1 kohdan mukaisesti tietojen puutteen ja/tai epäluotettavuuden vuoksi. Tämän vuoksi käytettiin Consiglio di Staton määräämää ”induktiivista menetelmää”.

| (29) | Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaan hintavelvoitteiden korvaamiseksi maksettavan hyvityksen on oltava yhtä suuri kuin seuraavien kahden luvun erotus:






  — | Ensimmäisen luvun on oltava yhtä suuri kuin erotus, joka saadaan, kun tulosta, joka saadaan kertomalla liikennöintiyksiköiden oletettu määrä ja






  — | joko edullisin maksu, jota käyttäjät voisivat vaatia, ellei kyseistä velvoitetta olisi, tai |
| --- | --- | --- | --- |

(29)

Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaan hintavelvoitteiden korvaamiseksi maksettavan hyvityksen on oltava yhtä suuri kuin seuraavien kahden luvun erotus:

—

Ensimmäisen luvun on oltava yhtä suuri kuin erotus, joka saadaan, kun tulosta, joka saadaan kertomalla liikennöintiyksiköiden oletettu määrä ja

—

joko edullisin maksu, jota käyttäjät voisivat vaatia, ellei kyseistä velvoitetta olisi, tai

| — | jos tällaista maksua ei ole, maksu, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja ottamalla huomioon sekä kyseisen toiminnan kustannukset että markkinatilanteen, |
| --- | --- |

—

jos tällaista maksua ei ole, maksu, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja ottamalla huomioon sekä kyseisen toiminnan kustannukset että markkinatilanteen,

vähennetään tulo, joka saadaan kertomalla liikennöintiyksiköiden todellinen määrä kyseiselle ajanjaksolle vahvistetulla maksulla.

| — | Toisen luvun on oltava yhtä suuri kuin erotus, joka saadaan vähentämällä pakollista maksua noudatettaessa aiheutuneet todelliset kustannukset niistä kustannuksista, joita yritykselle aiheutuisi sen periessä joko edullisinta maksua tai yrityksen liiketaloudellisin perustein perimää maksua. |
| --- | --- |

—

Toisen luvun on oltava yhtä suuri kuin erotus, joka saadaan vähentämällä pakollista maksua noudatettaessa aiheutuneet todelliset kustannukset niistä kustannuksista, joita yritykselle aiheutuisi sen periessä joko edullisinta maksua tai yrityksen liiketaloudellisin perustein perimää maksua.

| (30) | Koska näiden määrien määrittämiseksi ei ollut tarvittavia tietoja, toinen asiantuntija laski hyvityksen määrän siten, että se on kahden seuraavasti tulkitun luvun erotus:






  — | koska liikennöintiyksiköiden oletetusta tai todellisesta määrästä ei ollut tietoja, ensimmäinen luku vastaa määrää, joka tarvitaan todellisten kustannusten (tai standardikustannusten, jos ne ovat pienemmät) (7) kattamiseen, vähennettynä liikenteestä saadulla tuotolla (8). |
| --- | --- | --- |

(30)

Koska näiden määrien määrittämiseksi ei ollut tarvittavia tietoja, toinen asiantuntija laski hyvityksen määrän siten, että se on kahden seuraavasti tulkitun luvun erotus:

—

koska liikennöintiyksiköiden oletetusta tai todellisesta määrästä ei ollut tietoja, ensimmäinen luku vastaa määrää, joka tarvitaan todellisten kustannusten (tai standardikustannusten, jos ne ovat pienemmät) (7) kattamiseen, vähennettynä liikenteestä saadulla tuotolla (8).

| — | Asiantuntija katsoi, että toisen luvun olisi oltava yhtä suuri kuin todelliset kustannukset (tai standardikustannukset, jos ne ovat pienemmät) (9) vähennettynä todellisten kustannusten (tai standardikustannusten, jos ne ovat pienemmät) ja jo maksetun hyvityksen määrän erotuksella (10). |
| --- | --- |

—

Asiantuntija katsoi, että toisen luvun olisi oltava yhtä suuri kuin todelliset kustannukset (tai standardikustannukset, jos ne ovat pienemmät) (9) vähennettynä todellisten kustannusten (tai standardikustannusten, jos ne ovat pienemmät) ja jo maksetun hyvityksen määrän erotuksella (10).

| (31) | Toisen asiantuntijan käsityksen mukaan näistä laskelmista voidaan päätellä, että Buonotourist olisi voinut katsoa saaneensa tarkastelujaksolla liian vähän hyvitystä vain vuosina 1998, 1999 ja 2000 sille asetetun oletetun hintavelvoitteen vuoksi. Toinen asiantuntija laski liian vähäisen hyvityksen määräksi näiden kolmen vuoden ajalta 8 38  593,21 euroa, mihin lisätään korko 2 72  979,13 euroa. Yhteensä lisähyvityksen määrä oli siis 1 1 11  572 euroa. Consiglio di Stato määräsi alueen maksamaan tämän määrän Buonotouristille, ja maksu suoritettiin 21 päivänä joulukuuta 2012. |
| --- | --- |

(31)

Toisen asiantuntijan käsityksen mukaan näistä laskelmista voidaan päätellä, että Buonotourist olisi voinut katsoa saaneensa tarkastelujaksolla liian vähän hyvitystä vain vuosina 1998, 1999 ja 2000 sille asetetun oletetun hintavelvoitteen vuoksi. Toinen asiantuntija laski liian vähäisen hyvityksen määräksi näiden kolmen vuoden ajalta 8 38  593,21 euroa, mihin lisätään korko 2 72  979,13 euroa. Yhteensä lisähyvityksen määrä oli siis 1 1 11  572 euroa. Consiglio di Stato määräsi alueen maksamaan tämän määrän Buonotouristille, ja maksu suoritettiin 21 päivänä joulukuuta 2012.

2.5   SYYT MENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (32) | Kuten menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy ilmi, komissiolla oli monenlaisia epäilyjä toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(32)

Kuten menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä käy ilmi, komissiolla oli monenlaisia epäilyjä toimenpiteen soveltumisesta sisämarkkinoille.

| (33) | Ensinnäkin komissio epäili, täyttyivätkö Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Altmark (11) asettamat neljä edellytystä. |
| --- | --- |

(33)

Ensinnäkin komissio epäili, täyttyivätkö Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa Altmark (11) asettamat neljä edellytystä.

| (34) | Toiseksi komissiolla oli epäilyjä, jotka liittyivät vapautukseen ilmoitusvaatimuksesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että alue oli tosiasiallisesti asettanut Buonotouristille julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio ei voinut päätellä, että Buonotouristille myönnetty hyvitys täyttäisi nämä edellytykset. |
| --- | --- |

(34)

Toiseksi komissiolla oli epäilyjä, jotka liittyivät vapautukseen ilmoitusvaatimuksesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla. Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että alue oli tosiasiallisesti asettanut Buonotouristille julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys oli asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukainen. Komissio ei voinut päätellä, että Buonotouristille myönnetty hyvitys täyttäisi nämä edellytykset.

| (35) | Kolmanneksi komissiolla oli epäilyjä siitä, soveltuiko toimenpide sisämarkkinoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1370/2007 (12) mukaisesti. Komissio epäili, että jos kävisi ilmi, että vähintään yksi asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskevista perusteista ei täyty ja asiasta olisi tehtävä asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu arviointi, asetuksen edellytykset eivät täyttyisi tässä asiassa. |
| --- | --- |

(35)

Kolmanneksi komissiolla oli epäilyjä siitä, soveltuiko toimenpide sisämarkkinoille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1370/2007 (12) mukaisesti. Komissio epäili, että jos kävisi ilmi, että vähintään yksi asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetuista ilmoitusvelvollisuudesta vapauttamista koskevista perusteista ei täyty ja asiasta olisi tehtävä asetuksessa (EY) N:o 1370/2007 tarkoitettu arviointi, asetuksen edellytykset eivät täyttyisi tässä asiassa.

3.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (36) | Italian kansallisen tason viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Huomautuksia esittivät ainoastaan Campanian alueen viranomaiset. |
| --- | --- |

(36)

Italian kansallisen tason viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä. Huomautuksia esittivät ainoastaan Campanian alueen viranomaiset.

| (37) | Alue esitti todisteita osoittaakseen, että Buonotourist toteutti tarkastelujaksolla toimiluvan kohteena olevien palvelujen lisäksi nk. valtuutettuja palveluja omalla riskillään. Buonotourist esimerkiksi liikennöi tarkastelujaksolla kansainvälistä ja alueiden välistä linja-autoliikennettä. Lisäksi alueen mukaan Buonotourist piti erillistä kirjanpitoa ainoastaan vuokraustoiminnalle ja linja-autoliikenteelle, mutta yrityksen omalla riskillään tarjoamia valtuutettuja palveluja ei eritelty. |
| --- | --- |

(37)

Alue esitti todisteita osoittaakseen, että Buonotourist toteutti tarkastelujaksolla toimiluvan kohteena olevien palvelujen lisäksi nk. valtuutettuja palveluja omalla riskillään. Buonotourist esimerkiksi liikennöi tarkastelujaksolla kansainvälistä ja alueiden välistä linja-autoliikennettä. Lisäksi alueen mukaan Buonotourist piti erillistä kirjanpitoa ainoastaan vuokraustoiminnalle ja linja-autoliikenteelle, mutta yrityksen omalla riskillään tarjoamia valtuutettuja palveluja ei eritelty.

| (38) | Toiseksi alue toisti, ettei tarkastelujaksolla ollut yksipuolisesti asetettu julkisen palvelun velvoitteita. Alue huomautti, että yritys haki tuolloin voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti toimilupaa uudelleen vuosittain, eikä toimilupa-asiakirjoissa asetettu julkisen palvelun velvoitteita. Lisäksi kun Consiglio di Staton tuomio julkaistiin vuonna 2009, alue pyysi tuomiota noudattaakseen useaan otteeseen Buonotouristia toimittamaan asiakirjat tai sopimukset, joissa julkisen palvelun velvoitteet asetetaan. Buonotourist ei kuitenkaan alueen mukaan koskaan vastannut pyyntöihin. Enimmäishinnoista alue totesi, että toimilupasopimuksissa mainitut hinnat kuuluivat kaikkiin alan yrityksiin sovelletun yleisen hintapolitiikan yleistoimenpiteiden piiriin. |
| --- | --- |

(38)

Toiseksi alue toisti, ettei tarkastelujaksolla ollut yksipuolisesti asetettu julkisen palvelun velvoitteita. Alue huomautti, että yritys haki tuolloin voimassa olleiden sääntöjen mukaisesti toimilupaa uudelleen vuosittain, eikä toimilupa-asiakirjoissa asetettu julkisen palvelun velvoitteita. Lisäksi kun Consiglio di Staton tuomio julkaistiin vuonna 2009, alue pyysi tuomiota noudattaakseen useaan otteeseen Buonotouristia toimittamaan asiakirjat tai sopimukset, joissa julkisen palvelun velvoitteet asetetaan. Buonotourist ei kuitenkaan alueen mukaan koskaan vastannut pyyntöihin. Enimmäishinnoista alue totesi, että toimilupasopimuksissa mainitut hinnat kuuluivat kaikkiin alan yrityksiin sovelletun yleisen hintapolitiikan yleistoimenpiteiden piiriin.

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET

| (39) | Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Buonotourist eli ilmoitetun toimenpiteen edunsaaja. Buonotourist esitti kommenteissaan eriävän mielipiteensä näkemyksistä, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(39)

Ainoa kolmas osapuoli, joka esitti huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä, oli Buonotourist eli ilmoitetun toimenpiteen edunsaaja. Buonotourist esitti kommenteissaan eriävän mielipiteensä näkemyksistä, jotka komissio esitti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (40) | Tukeakseen omaa näkemystään, jonka mukaan sille oli asetettu julkisen palvelun velvoitteita, Buonotourist selitti, ettei velvoitteita ollut määritelty toimilupa-asiakirjoissa eikä sellaisia ollut olemassa, vaan että ne johtuivat yksinomaan alueen sisäisistä säädöksistä, jotka koskivat yritysorganisaation ennalta määrittelyä ja hyvityksen yksilöimistä käyttäen nk. standardikustannusmenetelmää. Buonotouristin mukaan Italia oli säännellyt julkisen palvelun velvoitteita lailla nro 151/81, aluelailla nro 16/83, lain nro 59/97 4 artiklalla ja asetuksella nro 422/97. Alue määritteli Buonotouristin tarjoaman julkisen palvelun vuoden 1972–1973 toimilupa-asiakirjassa, jota jatkettiin vuosittain vuoteen 2003 asti. Buonotouristille vuosina 1996–2002 asetetut, esimerkiksi hintoihin, reitteihin, pysäkkeihin ja aikatauluihin liittyvät julkisen palvelun velvoitteet käyvät Buonotouristin mukaan ilmi seuraavista asiakirjoista:






  — | Buonotouristin ja alueen vuodeksi 2003 allekirjoittama aluelain nro 3/02 46 §:n mukainen yhdysliikennettä koskeva palvelusopimus, jolla jatkettiin ja korvattiin aiemmat toimiluvat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Tukeakseen omaa näkemystään, jonka mukaan sille oli asetettu julkisen palvelun velvoitteita, Buonotourist selitti, ettei velvoitteita ollut määritelty toimilupa-asiakirjoissa eikä sellaisia ollut olemassa, vaan että ne johtuivat yksinomaan alueen sisäisistä säädöksistä, jotka koskivat yritysorganisaation ennalta määrittelyä ja hyvityksen yksilöimistä käyttäen nk. standardikustannusmenetelmää. Buonotouristin mukaan Italia oli säännellyt julkisen palvelun velvoitteita lailla nro 151/81, aluelailla nro 16/83, lain nro 59/97 4 artiklalla ja asetuksella nro 422/97. Alue määritteli Buonotouristin tarjoaman julkisen palvelun vuoden 1972–1973 toimilupa-asiakirjassa, jota jatkettiin vuosittain vuoteen 2003 asti. Buonotouristille vuosina 1996–2002 asetetut, esimerkiksi hintoihin, reitteihin, pysäkkeihin ja aikatauluihin liittyvät julkisen palvelun velvoitteet käyvät Buonotouristin mukaan ilmi seuraavista asiakirjoista:

—

Buonotouristin ja alueen vuodeksi 2003 allekirjoittama aluelain nro 3/02 46 §:n mukainen yhdysliikennettä koskeva palvelusopimus, jolla jatkettiin ja korvattiin aiemmat toimiluvat,

| — | aluevaltuuston (Giunta regionale) 30 päivänä joulukuuta 1999 antama päätös nro 8726, jossa Buonotouristille annettiin lupa muuttaa linja-autoreittiä yrityksen itsensä ja muiden allekirjoittajien esittämien pyyntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

—

aluevaltuuston (Giunta regionale) 30 päivänä joulukuuta 1999 antama päätös nro 8726, jossa Buonotouristille annettiin lupa muuttaa linja-autoreittiä yrityksen itsensä ja muiden allekirjoittajien esittämien pyyntöjen mukaisesti,

| — | aluehallituksen (governo regionale) 4 päivänä toukokuuta 2000 antama päätös nro 323, jolla jatkettiin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen kausilippujen korotuskieltoa, |
| --- | --- |

—

aluehallituksen (governo regionale) 4 päivänä toukokuuta 2000 antama päätös nro 323, jolla jatkettiin alueellisten linja-autoliikennepalvelujen kausilippujen korotuskieltoa,

| — | muistio nro 4770/2000, jolla tiedotetaan, miten lasketaan tavanomaisten kausilippujen ja työreittien kausilippujen hinnat, |
| --- | --- |

—

muistio nro 4770/2000, jolla tiedotetaan, miten lasketaan tavanomaisten kausilippujen ja työreittien kausilippujen hinnat,

| — | alueen liikennetarkastajan (Assessore dei Trasporti) asetus nro 1609/2001 siirtymisestä liiran käytöstä euron käyttöön; asetuksessa kiinnitettiin toimilupien haltijoiden huomio kieltoon korottaa hintoja säännönvastaisesti, mikä muodosti toimilupiin/sopimuksiin liittyvän velvoitteen. |
| --- | --- |

—

alueen liikennetarkastajan (Assessore dei Trasporti) asetus nro 1609/2001 siirtymisestä liiran käytöstä euron käyttöön; asetuksessa kiinnitettiin toimilupien haltijoiden huomio kieltoon korottaa hintoja säännönvastaisesti, mikä muodosti toimilupiin/sopimuksiin liittyvän velvoitteen.

| (41) | Lisäksi Buonotouristin mukaan alue supisti toistuvasti standardikustannusten määrää ja sovelsi sitä epätasaisesti eri reitteihin ja toimilupiin, minkä vuoksi tietyt toimijat päättivät lopettaa joitakin reittejä, joiden toiminta oli jatkuvasti tappiollista. Alue oli vastannut, että toimijoiden oli taattava toiminnan jatkuminen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, ja jos reitit lopetettaisiin, julkisen palvelun keskeyttämisestä tehtäisiin kantelu. Buonotouristin mukaan tämä osoittaa, että yritykselle oli asetettu julkisen palvelun velvoite. Se ei kuitenkaan toimittanut todisteita näkemyksensä tueksi. |
| --- | --- |

(41)

Lisäksi Buonotouristin mukaan alue supisti toistuvasti standardikustannusten määrää ja sovelsi sitä epätasaisesti eri reitteihin ja toimilupiin, minkä vuoksi tietyt toimijat päättivät lopettaa joitakin reittejä, joiden toiminta oli jatkuvasti tappiollista. Alue oli vastannut, että toimijoiden oli taattava toiminnan jatkuminen julkisen palvelun velvoitteiden mukaisesti, ja jos reitit lopetettaisiin, julkisen palvelun keskeyttämisestä tehtäisiin kantelu. Buonotouristin mukaan tämä osoittaa, että yritykselle oli asetettu julkisen palvelun velvoite. Se ei kuitenkaan toimittanut todisteita näkemyksensä tueksi.

| (42) | Buonotourist totesi myös toimineensa pääasiassa (80-prosenttisesti) paikallisliikenteen tarjoajana ja käyttäneensä erillistä kirjanpitoa muusta, monimuotoisesta yritystoiminnastaan. |
| --- | --- |

(42)

Buonotourist totesi myös toimineensa pääasiassa (80-prosenttisesti) paikallisliikenteen tarjoajana ja käyttäneensä erillistä kirjanpitoa muusta, monimuotoisesta yritystoiminnastaan.

| (43) | Buonotourist asetti kyseenalaiseksi Consiglio di Staton lopullisen kansallisen tuomion ja seuraavat alueen näkemykset:






  — | laskelma ei perustunut erillisten kustannuspaikkojen mukaan eriteltyihin kustannuslaskentatietoihin, joiden perusteella julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuulunut toiminta olisi voitu määrittää erikseen |
| --- | --- | --- |

(43)

Buonotourist asetti kyseenalaiseksi Consiglio di Staton lopullisen kansallisen tuomion ja seuraavat alueen näkemykset:

—

laskelma ei perustunut erillisten kustannuspaikkojen mukaan eriteltyihin kustannuslaskentatietoihin, joiden perusteella julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuulunut toiminta olisi voitu määrittää erikseen

| — | koska saatavilla ei ollut kirjanpitotietoja niiden erityisseikkojen yksilöimiseksi, jotka on laskettava asetuksen (ETY) N:o 1191/1969 10 ja 11 artiklan nojalla, laskelma tehtiin induktiivisesti menetelmällä, jota alue piti vaikeasti ymmärrettävänä ja harhaanjohtavana. |
| --- | --- |

—

koska saatavilla ei ollut kirjanpitotietoja niiden erityisseikkojen yksilöimiseksi, jotka on laskettava asetuksen (ETY) N:o 1191/1969 10 ja 11 artiklan nojalla, laskelma tehtiin induktiivisesti menetelmällä, jota alue piti vaikeasti ymmärrettävänä ja harhaanjohtavana.

| (44) | Buonotouristin mukaan voimassa olevissa säännöissä edellytettiin vain, että julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan julkisen liikenteen toimintaan liittyvät kirjanpitotiedot olisi esitettävä erillään yrityksen muun toiminnan kirjanpitotiedoista. Säännöissä ei kuitenkaan vaadittu kirjanpidon tarkempaa jakamista kunkin reitin tuoton ja kustannusten mukaan. Buonotourist totesi, että sillä oli erillinen kirjanpito julkisille palveluille ja taloudelliselle toiminnalle, eikä alue ollut sen mukaan koskaan asettanut kirjanpitotietoja kyseenalaisiksi, vaan päinvastoin käytti niitä säännönmukaisesti vuotuisten osuuksien laskemiseen ja maksamiseen. |
| --- | --- |

(44)

Buonotouristin mukaan voimassa olevissa säännöissä edellytettiin vain, että julkisen palvelun velvoitteen piiriin kuuluvan julkisen liikenteen toimintaan liittyvät kirjanpitotiedot olisi esitettävä erillään yrityksen muun toiminnan kirjanpitotiedoista. Säännöissä ei kuitenkaan vaadittu kirjanpidon tarkempaa jakamista kunkin reitin tuoton ja kustannusten mukaan. Buonotourist totesi, että sillä oli erillinen kirjanpito julkisille palveluille ja taloudelliselle toiminnalle, eikä alue ollut sen mukaan koskaan asettanut kirjanpitotietoja kyseenalaisiksi, vaan päinvastoin käytti niitä säännönmukaisesti vuotuisten osuuksien laskemiseen ja maksamiseen.

| (45) | Buonotourist myös vastusti näkemystä, jonka mukaan toimitetut kirjanpitoasiakirjat eivät riittäisi hyvityspyynnön tueksi vain sen vuoksi, että ne olivat vuositilinpäätöksiä ja ”E-malli” (13) -asiakirjoja eikä niiden tukena ollut täydellisiä jäljennöksiä kirjanpito- ja hallintoasiakirjoista (päiväkirjat, pääkirja, myynti- ja ostolaskut, lippujen tuotto ym.) Buonotouristin mukaan alueen näkemyksen kumoaa helposti se, että alue hyväksyi tarkastelujaksolla kyseiset tiedot ja piti niitä tuolloin luotettavina. Lisäksi koska kaikkien tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, niiden jäljennösten hankkiminen on objektiivisesti tarkasteltuna vaikeaa. On siis täysin asianmukaista päätellä hyvityksen määrä induktiivisella menetelmällä, kuten Consiglio di Stato edellyttää. Tilit on tarkastettu asianmukaisesti, eikä niiden todenperäisyyttä tai täsmällisyyttä ole koskaan asetettu kyseenalaiseksi. Buonotouristin toimittama kirjanpito on siis ilman muuta riittävä ja soveltuu täysin hyvitysten laskemiseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti. |
| --- | --- |

(45)

Buonotourist myös vastusti näkemystä, jonka mukaan toimitetut kirjanpitoasiakirjat eivät riittäisi hyvityspyynnön tueksi vain sen vuoksi, että ne olivat vuositilinpäätöksiä ja ”E-malli” (13) -asiakirjoja eikä niiden tukena ollut täydellisiä jäljennöksiä kirjanpito- ja hallintoasiakirjoista (päiväkirjat, pääkirja, myynti- ja ostolaskut, lippujen tuotto ym.) Buonotouristin mukaan alueen näkemyksen kumoaa helposti se, että alue hyväksyi tarkastelujaksolla kyseiset tiedot ja piti niitä tuolloin luotettavina. Lisäksi koska kaikkien tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, niiden jäljennösten hankkiminen on objektiivisesti tarkasteltuna vaikeaa. On siis täysin asianmukaista päätellä hyvityksen määrä induktiivisella menetelmällä, kuten Consiglio di Stato edellyttää. Tilit on tarkastettu asianmukaisesti, eikä niiden todenperäisyyttä tai täsmällisyyttä ole koskaan asetettu kyseenalaiseksi. Buonotouristin toimittama kirjanpito on siis ilman muuta riittävä ja soveltuu täysin hyvitysten laskemiseen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 mukaisesti.

| (46) | Buonotourist toteaa laskutavan soveltuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta unionin sääntelyn kanssa, että sille on korvattava julkisen palvelun velvoitteista aiheutunut haitta, joka johtuu pienemmän tuoton ja suurempien kustannusten välisestä erotuksesta. Buonotourist määritteli luotettavien tietojen perusteella pienemmän tuoton arvon vertaamalla ensin tosiasiallisia vuotuisia liiketoiminnan tuloja, jotka saatiin kertomalla liikennöintiyksiköiden todellinen yksiköiden määrä vahvistetulla maksulla. Sen jälkeen se asetti unionin sääntöjen mukaisesti määrän, josta vähennys tehdään, määrittelemällä vuositilinpäätöksen perusteella tosiasiallisten kustannusten kattamiseen tarvittavan tuoton. Vuotuisen liiketoiminnan tuoton määrä on sama kuin yrityksen saama tosiasiallinen tuotto toiminnasta, johon sovellettiin hintavelvoitetta ja joka esitettiin Buonotouristin tilinpäätöksessä ja vuosittain alueelle lähetetyissä E-malleissa. Alue ei koskaan kyseenalaistanut näiden luotettavuutta. Tämän vuoksi määriä ei tarvitse jakaa kaikkiin eri osatekijöihin, vaikka niihin sisältyykin tuloja liikenteestä, joka ei kuulunut toimilupien piiriin, minkä vuoksi määrät ovat liian suuria. Buonotourist vahvisti noudattaneensa vähennettävän määrän perusteen osalta täysin asetuksen (ETY) N:o 1191/1969 ohjetta ja käyttäneensä maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja jonka piti kattaa tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset. Buonotourist toteaa erotuksesta niiden kustannusten, jotka yritykselle olisivat aiheutuneet, jos olisi käytetty edullisinta maksua tai maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein, ja tosiasiallisten aiheutuneiden kustannusten välillä, että sen itsensä käyttämä laskutapa vastaa täysin asetuksen 11 artiklaa, sillä siinä huomioitiin, että yrityksen kustannukset ovat olleet vähäisemmät julkisen palvelun velvoitteen asettamisen vuoksi, kun otetaan huomioon alueen osuus toimintakustannusten kattamiseen. Buonotourist katsoo siis, että koska ei ole mahdollista arvioida matkustajaliikennettä vapaiden markkinoiden tilanteessa, Consiglio di Staton määräämä induktiivinen menetelmä on asianmukainen. Buonotourist muistuttaa myös, että sekä asetuksen 10 artiklassa että 11 artiklassa vahvistetaan julkista liikennettä harjoittavien yritysten, joille on asetettu julkisen palvelun velvoite, oikeus saada hyvitys velvoitteiden aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

(46)

Buonotourist toteaa laskutavan soveltuvuudesta ja yhdenmukaisuudesta unionin sääntelyn kanssa, että sille on korvattava julkisen palvelun velvoitteista aiheutunut haitta, joka johtuu pienemmän tuoton ja suurempien kustannusten välisestä erotuksesta. Buonotourist määritteli luotettavien tietojen perusteella pienemmän tuoton arvon vertaamalla ensin tosiasiallisia vuotuisia liiketoiminnan tuloja, jotka saatiin kertomalla liikennöintiyksiköiden todellinen yksiköiden määrä vahvistetulla maksulla. Sen jälkeen se asetti unionin sääntöjen mukaisesti määrän, josta vähennys tehdään, määrittelemällä vuositilinpäätöksen perusteella tosiasiallisten kustannusten kattamiseen tarvittavan tuoton. Vuotuisen liiketoiminnan tuoton määrä on sama kuin yrityksen saama tosiasiallinen tuotto toiminnasta, johon sovellettiin hintavelvoitetta ja joka esitettiin Buonotouristin tilinpäätöksessä ja vuosittain alueelle lähetetyissä E-malleissa. Alue ei koskaan kyseenalaistanut näiden luotettavuutta. Tämän vuoksi määriä ei tarvitse jakaa kaikkiin eri osatekijöihin, vaikka niihin sisältyykin tuloja liikenteestä, joka ei kuulunut toimilupien piiriin, minkä vuoksi määrät ovat liian suuria. Buonotourist vahvisti noudattaneensa vähennettävän määrän perusteen osalta täysin asetuksen (ETY) N:o 1191/1969 ohjetta ja käyttäneensä maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja jonka piti kattaa tosiasiallisesti aiheutuneet kustannukset. Buonotourist toteaa erotuksesta niiden kustannusten, jotka yritykselle olisivat aiheutuneet, jos olisi käytetty edullisinta maksua tai maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein, ja tosiasiallisten aiheutuneiden kustannusten välillä, että sen itsensä käyttämä laskutapa vastaa täysin asetuksen 11 artiklaa, sillä siinä huomioitiin, että yrityksen kustannukset ovat olleet vähäisemmät julkisen palvelun velvoitteen asettamisen vuoksi, kun otetaan huomioon alueen osuus toimintakustannusten kattamiseen. Buonotourist katsoo siis, että koska ei ole mahdollista arvioida matkustajaliikennettä vapaiden markkinoiden tilanteessa, Consiglio di Staton määräämä induktiivinen menetelmä on asianmukainen. Buonotourist muistuttaa myös, että sekä asetuksen 10 artiklassa että 11 artiklassa vahvistetaan julkista liikennettä harjoittavien yritysten, joille on asetettu julkisen palvelun velvoite, oikeus saada hyvitys velvoitteiden aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista.

| (47) | Valtiontuen osalta Buonotourist totesi, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin asettautuneiden yritysten kilpailulle, eikä kauppaan kohdistunut vaikutuksia. Samoin kun otetaan huomioon julkisten paikallisliikennepalvelujen järjestäminen, joka perustuu tietyillä reiteillä yksipuoliseen ja yksinomaiseen toimilupaan, hyvitys ei vääristänyt kilpailua. Alue määräsi standardikustannuksen kilometriä kohti ja toimiluvan saaja hyväksyi sen muiden julkisen palvelun velvoitteiden kanssa, joten sekään ei tuota etua. Buonotouristin mukaan ainakin kolme neljästä Euroopan unionin tuomioistuimen valtiontuen määrittelyä varten vahvistamasta edellytyksestä jää täyttymättä tässä asiassa. |
| --- | --- |

(47)

Valtiontuen osalta Buonotourist totesi, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin asettautuneiden yritysten kilpailulle, eikä kauppaan kohdistunut vaikutuksia. Samoin kun otetaan huomioon julkisten paikallisliikennepalvelujen järjestäminen, joka perustuu tietyillä reiteillä yksipuoliseen ja yksinomaiseen toimilupaan, hyvitys ei vääristänyt kilpailua. Alue määräsi standardikustannuksen kilometriä kohti ja toimiluvan saaja hyväksyi sen muiden julkisen palvelun velvoitteiden kanssa, joten sekään ei tuota etua. Buonotouristin mukaan ainakin kolme neljästä Euroopan unionin tuomioistuimen valtiontuen määrittelyä varten vahvistamasta edellytyksestä jää täyttymättä tässä asiassa.

| (48) | Buonotourist katsoo, että hyvityksen soveltuvuus sisämarkkinoille olisi arvioitava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 perusteella. Se toteaa ilmoitusvaatimuksesta vapauttamisesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla, että koska alue oli asettanut hintavelvoitteen yksipuolisesti eivätkä määrät kuulu julkisen palvelun velvoitteiden piiriin palvelusopimuksen nojalla, vaan johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisen laskutavan moitteettomasta soveltamisesta toimiluvan yhteydessä, hyvityksenä saatu maksu oli vapautettu asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(48)

Buonotourist katsoo, että hyvityksen soveltuvuus sisämarkkinoille olisi arvioitava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 perusteella. Se toteaa ilmoitusvaatimuksesta vapauttamisesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 nojalla, että koska alue oli asettanut hintavelvoitteen yksipuolisesti eivätkä määrät kuulu julkisen palvelun velvoitteiden piiriin palvelusopimuksen nojalla, vaan johtuvat asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan mukaisen laskutavan moitteettomasta soveltamisesta toimiluvan yhteydessä, hyvityksenä saatu maksu oli vapautettu asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta.

5.   ITALIAN KOMMENTIT KOLMANNEN HUOMAUTUKSIIN

| (49) | Italian viranomaiset eivät kommentoineet Buonotouristin huomautuksia kansallisella tasolla. Ainoastaan Campanian alue esitti omat huomautuksensa 11 päivänä heinäkuuta 2014. |
| --- | --- |

(49)

Italian viranomaiset eivät kommentoineet Buonotouristin huomautuksia kansallisella tasolla. Ainoastaan Campanian alue esitti omat huomautuksensa 11 päivänä heinäkuuta 2014.

| (50) | Alue selitti yhteydenotossaan, että Buonotouristin ylläpitämä erillinen kirjanpito koski yksinomaan vuokraustoimintaa (tai tilausliikennettä) ja säännöllistä linja-autoliikennettä. Buonotouristin tarjoamaan säännölliseen linja-autoliikenteeseen kuului kuitenkin myös alueiden välisiä ja kansainvälisiä reittejä (nk. valtuutetut palvelut), joita yritys liikennöi omalla riskillään. Alue esitti todisteita siitä, että Buonotourist tarjosi tällaisia valtuutettuja palveluja tarkastelujaksolla. Erityisesti alue lähetti aluevaltuuston päätöksen nro 8734/1999, jossa annettiin lupa kahden alueen välisille ajoneuvoreiteille, ja infrastruktuuri- ja liikenneministeriön muistion nro 4765/2011, jonka perusteella liikennöidään kolmea alueiden välistä reittiä. Lisäksi yrityksen tilinpäätöksissä vuosilta 1998 ja 2000 on liitetiedot, jotka osoittavat selkeästi sen harjoittaneen alueiden välistä ja kansainvälistä toimintaa, ja samaa osoittaa Lazion alueellisen hallintotuomioistuimen tuomio nro 2157/2004. |
| --- | --- |

(50)

Alue selitti yhteydenotossaan, että Buonotouristin ylläpitämä erillinen kirjanpito koski yksinomaan vuokraustoimintaa (tai tilausliikennettä) ja säännöllistä linja-autoliikennettä. Buonotouristin tarjoamaan säännölliseen linja-autoliikenteeseen kuului kuitenkin myös alueiden välisiä ja kansainvälisiä reittejä (nk. valtuutetut palvelut), joita yritys liikennöi omalla riskillään. Alue esitti todisteita siitä, että Buonotourist tarjosi tällaisia valtuutettuja palveluja tarkastelujaksolla. Erityisesti alue lähetti aluevaltuuston päätöksen nro 8734/1999, jossa annettiin lupa kahden alueen välisille ajoneuvoreiteille, ja infrastruktuuri- ja liikenneministeriön muistion nro 4765/2011, jonka perusteella liikennöidään kolmea alueiden välistä reittiä. Lisäksi yrityksen tilinpäätöksissä vuosilta 1998 ja 2000 on liitetiedot, jotka osoittavat selkeästi sen harjoittaneen alueiden välistä ja kansainvälistä toimintaa, ja samaa osoittaa Lazion alueellisen hallintotuomioistuimen tuomio nro 2157/2004.

| (51) | Alueiden välisten ja kansainvälisten valtuutettujen palvelujen tarjoamista ei ollut eritelty Buonotouristin tilinpäätöksessä. Erittely ei myöskään käy ilmi Buonotouristin alueelle vuosittain esittämistä E-malleista, joissa linja-autoliikennepalvelujen tarjoamisen kustannukset ja tuotto ilmoitetaan erikseen kohdassa ”Campanian alueen alueellinen julkinen liikenne” ja vuokrapalvelut kohdassa ”Vuokraus” (tai tilausliikenne). Alueen mukaan kohdassa ”Campanian alueen alueellinen julkinen liikenne” esitetään kaikki kustannukset ja tuotot kohdasta ”linja-autoliikenteen tuloslaskelma”, johon koottiin kaikki linja-autoliikenteen palvelut yleisesti, myös alueiden väliset ja kansainväliset valtuutetut liikennepalvelut. |
| --- | --- |

(51)

Alueiden välisten ja kansainvälisten valtuutettujen palvelujen tarjoamista ei ollut eritelty Buonotouristin tilinpäätöksessä. Erittely ei myöskään käy ilmi Buonotouristin alueelle vuosittain esittämistä E-malleista, joissa linja-autoliikennepalvelujen tarjoamisen kustannukset ja tuotto ilmoitetaan erikseen kohdassa ”Campanian alueen alueellinen julkinen liikenne” ja vuokrapalvelut kohdassa ”Vuokraus” (tai tilausliikenne). Alueen mukaan kohdassa ”Campanian alueen alueellinen julkinen liikenne” esitetään kaikki kustannukset ja tuotot kohdasta ”linja-autoliikenteen tuloslaskelma”, johon koottiin kaikki linja-autoliikenteen palvelut yleisesti, myös alueiden väliset ja kansainväliset valtuutetut liikennepalvelut.

6.   TUEN ARVIOINTi

6.1   TUEN OLEMASSAOLO

| (52) | Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(52)

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (53) | Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:






  — | etu on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, |
| --- | --- | --- |

(53)

Tämän vuoksi toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

—

etu on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty,

| — | toimenpide suosii valikoivasti jotakin yritystä tai tuotannonalaa, |
| --- | --- |

—

toimenpide suosii valikoivasti jotakin yritystä tai tuotannonalaa,

| — | toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, |
| --- | --- |

—

toimenpide vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua,

| — | toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.1   Valtion varat ja valtion toimenpiteeksi katsominen

| (54) | Komissio toteaa, että Consiglio di Staton antama tuomio velvoittaa alueen maksamaan Buonotouristille hyvitystä valtion toimivaltaan kuuluvien linja-autoliikennepalvelujen tarjoamisesta tarkastelujaksolla. Toinen asiantuntija laski, että Buonotourist on kärsinyt taloudellista haittaa, kun sille on maksettu sille asetetusta hintavelvoitteesta pelkästään vuosina 1998, 1999 ja 2000 hyvitystä 1 1 11  572 euroa liian vähän. Alue maksoi 21 päivänä joulukuuta 2012 määrän Buonotouristille tuomiota noudattaakseen. |
| --- | --- |

(54)

Komissio toteaa, että Consiglio di Staton antama tuomio velvoittaa alueen maksamaan Buonotouristille hyvitystä valtion toimivaltaan kuuluvien linja-autoliikennepalvelujen tarjoamisesta tarkastelujaksolla. Toinen asiantuntija laski, että Buonotourist on kärsinyt taloudellista haittaa, kun sille on maksettu sille asetetusta hintavelvoitteesta pelkästään vuosina 1998, 1999 ja 2000 hyvitystä 1 1 11  572 euroa liian vähän. Alue maksoi 21 päivänä joulukuuta 2012 määrän Buonotouristille tuomiota noudattaakseen.

| (55) | Se, että kansallinen tuomioistuin velvoitti alueen maksamaan yritykselle hyvityksen, ei tarkoita, etteikö tukea katsottaisi tuomiota noudattaneen alueen toimenpiteeksi, sillä kyseisen valtion kansalliset tuomioistuimet ovat valtion elimiä ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite (14). |
| --- | --- |

(55)

Se, että kansallinen tuomioistuin velvoitti alueen maksamaan yritykselle hyvityksen, ei tarkoita, etteikö tukea katsottaisi tuomiota noudattaneen alueen toimenpiteeksi, sillä kyseisen valtion kansalliset tuomioistuimet ovat valtion elimiä ja niitä sitoo vilpittömän yhteistyön velvoite (14).

| (56) | Näin ollen toimenpide on valtion toimenpide, ja hyvityksen maksamiseen käytetyt varat ovat valtion varoja. |
| --- | --- |

(56)

Näin ollen toimenpide on valtion toimenpide, ja hyvityksen maksamiseen käytetyt varat ovat valtion varoja.

6.1.2   Valikoiva taloudellinen etu

| (57) | Komissio toteaa, että Buonotourist toteuttaa taloudellista toimintaa eli harjoittaa henkilöliikennettä korvausta vastaan. Näin ollen Buonotouristia on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. |
| --- | --- |

(57)

Komissio toteaa, että Buonotourist toteuttaa taloudellista toimintaa eli harjoittaa henkilöliikennettä korvausta vastaan. Näin ollen Buonotouristia on pidettävä SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.

| (58) | Toimenpidettä olisi lisäksi pidettävä valikoivana, sillä se on tarkoitettu yksinomaan Buonotouristin hyödyksi. |
| --- | --- |

(58)

Toimenpidettä olisi lisäksi pidettävä valikoivana, sillä se on tarkoitettu yksinomaan Buonotouristin hyödyksi.

| (59) | Altmark-tuomion (15) mukaan valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty hyvitys, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli seuraavat neljä perustetta täyttyvät:






  — | ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi; |
| --- | --- | --- |

(59)

Altmark-tuomion (15) mukaan valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty hyvitys, joka on vastike edunsaajayritysten suorittamista sellaisista palveluista, jotka johtuvat julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, siten, että kyseiset yritykset eivät todellisuudessa saa taloudellista etua ja että kyseinen toimenpide ei näin ollen aseta kyseisiä yrityksiä edullisempaan kilpailutilanteeseen suhteessa niiden kilpailijayrityksiin, ei ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, mikäli seuraavat neljä perustetta täyttyvät:

—

ensinnäkin edunsaajayrityksen tehtäväksi on tosiasiassa annettava julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen ja nämä velvoitteet on määriteltävä selvästi;

| — | toiseksi ne parametrit, joiden perusteella hyvitys lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi; |
| --- | --- |

—

toiseksi ne parametrit, joiden perusteella hyvitys lasketaan, on vahvistettava etukäteen objektiivisesti ja läpinäkyvästi;

| — | kolmanneksi hyvitys ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto; |
| --- | --- |

—

kolmanneksi hyvitys ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen, jotta voidaan kattaa kaikki ne kustannukset tai osa niistä kustannuksista, joita julkisen palvelun velvoitteiden täyttäminen aiheuttaa, kun otetaan huomioon kyseisestä toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto;

| — | neljänneksi, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan hyvityksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto. |
| --- | --- |

—

neljänneksi, kun julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä vastaavaa yritystä ei valita julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, tarvittavan hyvityksen taso on määritettävä tarkastelemalla sellaisia kustannuksia, joita hyvin johdetulle ja asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen kannalta riittävillä välineillä varustetulle keskivertoyritykselle aiheutuisi kyseisten velvoitteiden täyttämisestä, kun otetaan huomioon toiminnasta saadut tulot ja kyseisten velvoitteiden täyttämisestä saatava kohtuullinen voitto.

| (60) | Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta voidaan sulkea pois taloudellisen edun syntyminen tilanteessa, jossa yritykset saavat hyvitystä niille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä. |
| --- | --- |

(60)

Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, jotta voidaan sulkea pois taloudellisen edun syntyminen tilanteessa, jossa yritykset saavat hyvitystä niille asetettujen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä.

| (61) | Komissio toteaa ensinnäkin, etteivät Italian viranomaiset tai Buonotourist kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa eikä Buonotourist kyennyt täsmentämään sille asetettuja velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, kuten kuvataan tarkemmin 6.2 kohdan i alakohdassa. |
| --- | --- |

(61)

Komissio toteaa ensinnäkin, etteivät Italian viranomaiset tai Buonotourist kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa eikä Buonotourist kyennyt täsmentämään sille asetettuja velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, kuten kuvataan tarkemmin 6.2 kohdan i alakohdassa.

| (62) | Toiseksi komissio katsoo, että koska tarvittavia ja luotettavia tietoja ei ollut käytettävissä, Consiglio di Staton tuomion nojalla myönnetty hyvitys perustuu jälkikäteen suoritettuun laskelmaan, jossa on käytetty nk. induktiivista menetelmää. Tämän vuoksi komissio toteaa, että parametrejä, joiden perusteella Consiglio di Staton nimeämät asiantuntijat laskivat oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty edeltä ja että tämän seurauksena Altmark-tuomion toinen peruste jää täyttymättä ilmoittamatta jätetyn toimenpiteen osalta. |
| --- | --- |

(62)

Toiseksi komissio katsoo, että koska tarvittavia ja luotettavia tietoja ei ollut käytettävissä, Consiglio di Staton tuomion nojalla myönnetty hyvitys perustuu jälkikäteen suoritettuun laskelmaan, jossa on käytetty nk. induktiivista menetelmää. Tämän vuoksi komissio toteaa, että parametrejä, joiden perusteella Consiglio di Staton nimeämät asiantuntijat laskivat oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty edeltä ja että tämän seurauksena Altmark-tuomion toinen peruste jää täyttymättä ilmoittamatta jätetyn toimenpiteen osalta.

| (63) | Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kaksi Altmark-perustetta täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen Buonotouristille tarkastelujaksolla tarjotuista palveluista maksettu lisähyvitys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu kyseiselle yritykselle. |
| --- | --- |

(63)

Koska Altmark-tuomion mukaan kaikkien neljän perusteen on täytyttävä kumulatiivisesti, komissiolla ei ole syytä arvioida, ovatko muut kaksi Altmark-perustetta täyttyneet tässä tapauksessa. Näin ollen Buonotouristille tarkastelujaksolla tarjotuista palveluista maksettu lisähyvitys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valikoiva etu kyseiselle yritykselle.

6.1.3   Kilpailun vääristyminen ja vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan

| (64) | Buonotourist totesi huomautuksissaan, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin asettautuneiden yritysten kilpailulle eikä tarkasteltavana oleva toimenpide vaikuttanut kauppaan tai vääristänyt kilpailua. |
| --- | --- |

(64)

Buonotourist totesi huomautuksissaan, etteivät Italian julkisen liikenteen markkinat olleet kyseisenä aikana avoimet muihin jäsenvaltioihin asettautuneiden yritysten kilpailulle eikä tarkasteltavana oleva toimenpide vaikuttanut kauppaan tai vääristänyt kilpailua.

| (65) | Komissio muistuttaa ensinnäkin, että tarkasteltavana oleva toimenpide tuli voimaan 21 päivänä joulukuuta 2012 eli kauan sen jälkeen, kun Italian julkisen henkilöliikenteen markkinat oli avattu kilpailulle. Koska toimenpiteellä on tästä ajankohdasta alkaen ollut vaikutuksia markkinoihin, siitä alkaen arvioidaan myös, onko se voinut vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(65)

Komissio muistuttaa ensinnäkin, että tarkasteltavana oleva toimenpide tuli voimaan 21 päivänä joulukuuta 2012 eli kauan sen jälkeen, kun Italian julkisen henkilöliikenteen markkinat oli avattu kilpailulle. Koska toimenpiteellä on tästä ajankohdasta alkaen ollut vaikutuksia markkinoihin, siitä alkaen arvioidaan myös, onko se voinut vääristää kilpailua tai vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

| (66) | Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että kuten unionin tuomioistuin on todennut Altmark-tuomiossa, useat jäsenvaltiot alkoivat avata joitakin liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille vuonna 1995, ja useat yritykset tarjosivat jo tuolloin paikallisia ja alueellisia liikennepalveluja muissa jäsenvaltioissa kuin omissaan. |
| --- | --- |

(66)

Komissio huomauttaa joka tapauksessa, että kuten unionin tuomioistuin on todennut Altmark-tuomiossa, useat jäsenvaltiot alkoivat avata joitakin liikennemarkkinoita muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneille yrityksille vuonna 1995, ja useat yritykset tarjosivat jo tuolloin paikallisia ja alueellisia liikennepalveluja muissa jäsenvaltioissa kuin omissaan.

| (67) | Tämän vuoksi on katsottava, että Buonotouristille myönnetty hyvitys saattaa vääristää linja-autolla tarjottavien henkilöliikennepalvelujen kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siinä määrin, että tällä on kielteistä vaikutusta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kuljetusyritysten mahdollisuuteen tarjota palvelujaan Italiassa. Tämä vahvistaa Buonotouristin markkina-asemaa, kun yritys vapautetaan kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava tavanomaisessa toiminnassaan (16). |
| --- | --- |

(67)

Tämän vuoksi on katsottava, että Buonotouristille myönnetty hyvitys saattaa vääristää linja-autolla tarjottavien henkilöliikennepalvelujen kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan siinä määrin, että tällä on kielteistä vaikutusta muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden kuljetusyritysten mahdollisuuteen tarjota palvelujaan Italiassa. Tämä vahvistaa Buonotouristin markkina-asemaa, kun yritys vapautetaan kustannuksista, joista sen olisi muuten vastattava tavanomaisessa toiminnassaan (16).

| (68) | Komissio katsoo lisäksi, että Buonotourist toimii myös muilla markkinoilla, esimerkiksi vuokramarkkinoilla, joten se kilpailee unionin muiden näillä markkinoilla toimivien yritysten kanssa. Buonotouristille annettu hyvitys vääristäisi vääjäämättä kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisillä markkinoilla. |
| --- | --- |

(68)

Komissio katsoo lisäksi, että Buonotourist toimii myös muilla markkinoilla, esimerkiksi vuokramarkkinoilla, joten se kilpailee unionin muiden näillä markkinoilla toimivien yritysten kanssa. Buonotouristille annettu hyvitys vääristäisi vääjäämättä kilpailua ja vaikuttaisi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kyseisillä markkinoilla.

| (69) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(69)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että toimenpide vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

6.1.4   Päätelmät

| (70) | Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(70)

Edellä esitetyistä syistä komissio katsoo, että toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

6.2   ASETUKSESSA (ETY) N:O 1191/69 TARKOITETTU ILMOITUSVELVOLLISUUDESTA VAPAUTTAMINEN

| (71) | Buonotourist sai Consiglio di Staton perusteluiden perusteella oikeuden lisähyvitykseen liikennepalvelujen tarjoamisesta samana ajankohtana kuin se toteutti kyseiset palvelut. Tämä perustelu tarkoittaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla hyvitys on vapautettava pakollisesta ilmoitusmenettelystä. Muussa tapauksessa, jos hyvitys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti valtiontukea, sen ilmoittamatta jättäminen tekee siitä sääntöjenvastaisen SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla. |
| --- | --- |

(71)

Buonotourist sai Consiglio di Staton perusteluiden perusteella oikeuden lisähyvitykseen liikennepalvelujen tarjoamisesta samana ajankohtana kuin se toteutti kyseiset palvelut. Tämä perustelu tarkoittaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla hyvitys on vapautettava pakollisesta ilmoitusmenettelystä. Muussa tapauksessa, jos hyvitys on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa esitetyn määritelmän mukaisesti valtiontukea, sen ilmoittamatta jättäminen tekee siitä sääntöjenvastaisen SEUT-sopimuksen 108 artiklan nojalla.

| (72) | Tämä johtuu siitä, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan perusteella asetuksen nojalla maksettavia hyvityksiä ei koske SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alustava menettely eli ilmoitusvelvollisuus. |
| --- | --- |

(72)

Tämä johtuu siitä, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan perusteella asetuksen nojalla maksettavia hyvityksiä ei koske SEUT-sopimuksen 108 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu alustava menettely eli ilmoitusvelvollisuus.

| (73) | Kuten Combus-tuomio on kuitenkin osoittanut, julkisen palvelun velvoitteista maksettavan hyvityksen käsitettä on kyseisessä säännöksessä esitetyn määritelmän mukaan tulkittava hyvin suppeasti (17). Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vapautus ilmoitusmenettelystä koskee ainoastaan yritykselle yksipuolisesti asetuksen 2 artiklan mukaisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa hyvitystä, joka on laskettu asetuksen 10–13 artiklan (”yleiset hyvitysmenettelyt”) mukaisesti. Vapautusta ei sovelleta 14 artiklassa määriteltyihin julkisia palveluja koskeviin sopimuksiin. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan määritelmän mukaisen julkista palvelua koskevan sopimuksen perusteella maksettava hyvitys on ilmoitettava komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. Jos ilmoitusta ei tehdä, hyvitystä pidetään SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti sääntöjenvastaisesti täytäntöönpantuna tukena. |
| --- | --- |

(73)

Kuten Combus-tuomio on kuitenkin osoittanut, julkisen palvelun velvoitteista maksettavan hyvityksen käsitettä on kyseisessä säännöksessä esitetyn määritelmän mukaan tulkittava hyvin suppeasti (17). Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu vapautus ilmoitusmenettelystä koskee ainoastaan yritykselle yksipuolisesti asetuksen 2 artiklan mukaisesti asetetuista julkisen palvelun velvoitteista maksettavaa hyvitystä, joka on laskettu asetuksen 10–13 artiklan (”yleiset hyvitysmenettelyt”) mukaisesti. Vapautusta ei sovelleta 14 artiklassa määriteltyihin julkisia palveluja koskeviin sopimuksiin. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 14 artiklan määritelmän mukaisen julkista palvelua koskevan sopimuksen perusteella maksettava hyvitys on ilmoitettava komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. Jos ilmoitusta ei tehdä, hyvitystä pidetään SEUT-sopimuksen 108 artiklan mukaisesti sääntöjenvastaisesti täytäntöönpantuna tukena.

| (74) | Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että alue todella oli asettanut Buonotouristille julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys on asetuksen (ETY) N:o 1191/69 säännösten mukainen. Komissio tarkastelee seuraavassa molempia kysymyksiä. |
| --- | --- |

(74)

Jotta voitaisiin todeta, että Italian viranomaiset todella ovat tässä tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla vapautettuja ennakkoilmoituksen tekemisestä, on tarpeen vahvistaa ensinnäkin, että alue todella oli asettanut Buonotouristille julkisen palvelun velvoitteen, ja toiseksi, että mainitusta velvoitteesta maksettu hyvitys on asetuksen (ETY) N:o 1191/69 säännösten mukainen. Komissio tarkastelee seuraavassa molempia kysymyksiä.

i)   Yksipuolisesti asetetut julkisen palvelun velvoitteet

| (75) | Komissio toteaa, etteivät Italian viranomaiset tai Buonotourist kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa. Buonotourist toimitti komissiolle ainoastaan sopimuksia, jotka ovat tulleet voimaan vuodesta 2003. |
| --- | --- |

(75)

Komissio toteaa, etteivät Italian viranomaiset tai Buonotourist kyenneet toimittamaan sille tarkastelujaksoa koskevaa toimeksiantoasiakirjaa. Buonotourist toimitti komissiolle ainoastaan sopimuksia, jotka ovat tulleet voimaan vuodesta 2003.

| (76) | Italian viranomaisten mukaan myönnetyn toimiluvan malli – joka koski toista yritystä – oli alueella tarkastelujaksolla käytössä ollut vakiomalli. Toimilupamalli oli kuitenkin käytössä huhtikuusta 1972 joulukuuhun 1973 eli yli 20 vuotta ennen tarkastelujaksoa, ja myös ennen kuin aluelaiksi nro 16/1983 muutettu laki nro 151/1981, jonka perusteella Buonotourist alun perin sai hyvityksen, tuli voimaan. Vaikka toimilupamalli vaikuttaa kattavan eräitä velvoitteita, joita voidaan pitää julkisen palvelun velvoitteina (esimerkiksi 2, 9 ja 10 kohta) ja joita ovat esimerkiksi velvoite antaa alennuksia opiskelijoille, työntekijöille, opettajille ja julkisen ja yksityisen sektorin henkilöstölle sekä velvoite kuljettaa tiettyjä matkustajaluokkia ilmaiseksi, komissiolla ei ole todisteita siitä, että ne todella asetettiin Buonotouristille tarkastelujaksolla, koska tästä ei ole olemassa asiakirjaa. Koska tarjotut palvelut olivat säännöllistä linjaliikennettä, niitä koskevien toimilupien eritelmissä, joissa Buonotouristille annettiin yksinoikeus tarjota niitä, oli tarpeen vahvistaa tarjottavien palvelujen ehdot etukäteen. Buonotourist ei ole toimittanut todisteita siitä, että alue olisi asettanut sille ehdot yksipuolisesti tai että toimija olisi ehdottanut niitä itse vastikkeeksi yksinoikeudesta tarjota palveluja ja alue olisi hyväksynyt ne myöhemmin. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(76)

Italian viranomaisten mukaan myönnetyn toimiluvan malli – joka koski toista yritystä – oli alueella tarkastelujaksolla käytössä ollut vakiomalli. Toimilupamalli oli kuitenkin käytössä huhtikuusta 1972 joulukuuhun 1973 eli yli 20 vuotta ennen tarkastelujaksoa, ja myös ennen kuin aluelaiksi nro 16/1983 muutettu laki nro 151/1981, jonka perusteella Buonotourist alun perin sai hyvityksen, tuli voimaan. Vaikka toimilupamalli vaikuttaa kattavan eräitä velvoitteita, joita voidaan pitää julkisen palvelun velvoitteina (esimerkiksi 2, 9 ja 10 kohta) ja joita ovat esimerkiksi velvoite antaa alennuksia opiskelijoille, työntekijöille, opettajille ja julkisen ja yksityisen sektorin henkilöstölle sekä velvoite kuljettaa tiettyjä matkustajaluokkia ilmaiseksi, komissiolla ei ole todisteita siitä, että ne todella asetettiin Buonotouristille tarkastelujaksolla, koska tästä ei ole olemassa asiakirjaa. Koska tarjotut palvelut olivat säännöllistä linjaliikennettä, niitä koskevien toimilupien eritelmissä, joissa Buonotouristille annettiin yksinoikeus tarjota niitä, oli tarpeen vahvistaa tarjottavien palvelujen ehdot etukäteen. Buonotourist ei ole toimittanut todisteita siitä, että alue olisi asettanut sille ehdot yksipuolisesti tai että toimija olisi ehdottanut niitä itse vastikkeeksi yksinoikeudesta tarjota palveluja ja alue olisi hyväksynyt ne myöhemmin. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin.

| (77) | Komissio tarkasteli lisäksi, onko julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen johdettavissa aluelaista nro 16/1983, sillä sekä alue että Buonotourist mainitsevat sen yritykselle tarkastelujaksolla myönnetyn hyvityksen oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 23 ja 40 kappale). Aluelaissa säädetään ainoastaan, että paikalliset yhteisöt tai julkiset tai yksityiset yritykset, jotka tarjoavat julkisia paikallisliikennepalveluja toimilupajärjestelmän puitteissa, voivat saada julkista rahoitusta. Aluelain 2 §:ssä säädetään selkeästi, että yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita (aluelain 2 artiklassa määritellyt) alueen rahoitusosuudet eivät kata. |
| --- | --- |

(77)

Komissio tarkasteli lisäksi, onko julkisen palvelun velvoitteiden asettaminen johdettavissa aluelaista nro 16/1983, sillä sekä alue että Buonotourist mainitsevat sen yritykselle tarkastelujaksolla myönnetyn hyvityksen oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 23 ja 40 kappale). Aluelaissa säädetään ainoastaan, että paikalliset yhteisöt tai julkiset tai yksityiset yritykset, jotka tarjoavat julkisia paikallisliikennepalveluja toimilupajärjestelmän puitteissa, voivat saada julkista rahoitusta. Aluelain 2 §:ssä säädetään selkeästi, että yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita (aluelain 2 artiklassa määritellyt) alueen rahoitusosuudet eivät kata.

| (78) | Komissio toteaa lisäksi, että Buonotouristin toimittamissa alueellisissa säädöksissä (ks. johdanto-osan 40 kappale) mainitaan, että Buonotouristin ja alueen välillä oli tarkastelujaksolla voimassa tiettyjä sopimusvelvoitteita. Näissä sopimuksissa ei kuitenkaan yksilöidä selkeästi velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, vaikka ne ovat mahdollisia merkkejä niiden olemassaolosta. Sopimusvelvoitteiden olemassaolo myös sulkee pois sen mahdollisuuden, että Buonotouristille olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin. |
| --- | --- |

(78)

Komissio toteaa lisäksi, että Buonotouristin toimittamissa alueellisissa säädöksissä (ks. johdanto-osan 40 kappale) mainitaan, että Buonotouristin ja alueen välillä oli tarkastelujaksolla voimassa tiettyjä sopimusvelvoitteita. Näissä sopimuksissa ei kuitenkaan yksilöidä selkeästi velvoitteita, joita voitaisiin pitää julkisen palvelun velvoitteina, vaikka ne ovat mahdollisia merkkejä niiden olemassaolosta. Sopimusvelvoitteiden olemassaolo myös sulkee pois sen mahdollisuuden, että Buonotouristille olisi asetettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti. Joka tapauksessa Consiglio di Staton nimeämän asiantuntijan käyttämä menetelmä liian vähäisen hyvityksen laskemiseksi ei viittaa tällaisiin velvoitteisiin.

| (79) | Vaikka Consiglio di Staton nimeämä asiantuntija laski lisähyvityksen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan perusteella, komissiolla ei ole hallussaan todisteita, jotka osoittaisivat, että Buonotouristille todella asetettiin hintavelvoitteita. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklan 5 kohdan mukaan hintavelvoitteella tarkoitetaan yksinomaan ”kuljetusyritykselle asetettuja velvollisuuksia soveltaa [...] julkisen viranomaisen vahvistamia tai hyväksymiä maksuja, jotka ovat ristiriidassa yrityksen taloudellisen edun kanssa ja jotka aiheutuvat tiettyjen hintatoimenpiteiden vahvistamisesta tai kieltäytymisestä muuttaa tällaisia toimenpiteitä”. Hintavelvoitteen määritelmää ei sovelleta ”velvollisuuksiin, jotka johtuvat yleisistä, koko talouselämää koskevista hintapoliittisista toimenpiteistä tai kuljetusmaksuja ja -ehtoja yleisesti koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kuljetusmarkkinoiden tai niiden osan järjestely”. Komissio tunnustaa, että toimilupamallin 27 kohdassa vahvistetaan allekirjoittaneeseen toimijaan sovellettavat hinnat, mutta muistuttaa, ettei se ole saanut tarkastelujaksoa koskevaa vastaavaa toimilupamallia tai toimeksiantoasiakirjaa, joka koskisi Buonotouristia ja jonka perusteella voitaisiin päätellä, että sille on asetettu hintavelvoitteita. Komissio katsoo joka tapauksessa, että aluelain nro 16/1983 2 §:n mukaan vuotuinen hyvitys julkisen liikenteen palveluja tarjoaville yrityksille laskettiin jälkikäteen erotuksena vähimmäishinnan soveltamisesta saatavan tuoton ja nk. standardikustannusten välillä (ks. johdanto-osan 23 kappale). Tämän vuoksi komissio katsoo, että aluelaissa säädettiin vähimmäishinnasta, mikä sulkee pois yleisen hintavelvoitteen olemassaolon. |
| --- | --- |

(79)

Vaikka Consiglio di Staton nimeämä asiantuntija laski lisähyvityksen asetuksen (ETY) N:o 1191/69 11 artiklan perusteella, komissiolla ei ole hallussaan todisteita, jotka osoittaisivat, että Buonotouristille todella asetettiin hintavelvoitteita. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 2 artiklan 5 kohdan mukaan hintavelvoitteella tarkoitetaan yksinomaan ”kuljetusyritykselle asetettuja velvollisuuksia soveltaa [...] julkisen viranomaisen vahvistamia tai hyväksymiä maksuja, jotka ovat ristiriidassa yrityksen taloudellisen edun kanssa ja jotka aiheutuvat tiettyjen hintatoimenpiteiden vahvistamisesta tai kieltäytymisestä muuttaa tällaisia toimenpiteitä”. Hintavelvoitteen määritelmää ei sovelleta ”velvollisuuksiin, jotka johtuvat yleisistä, koko talouselämää koskevista hintapoliittisista toimenpiteistä tai kuljetusmaksuja ja -ehtoja yleisesti koskevista toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on kuljetusmarkkinoiden tai niiden osan järjestely”. Komissio tunnustaa, että toimilupamallin 27 kohdassa vahvistetaan allekirjoittaneeseen toimijaan sovellettavat hinnat, mutta muistuttaa, ettei se ole saanut tarkastelujaksoa koskevaa vastaavaa toimilupamallia tai toimeksiantoasiakirjaa, joka koskisi Buonotouristia ja jonka perusteella voitaisiin päätellä, että sille on asetettu hintavelvoitteita. Komissio katsoo joka tapauksessa, että aluelain nro 16/1983 2 §:n mukaan vuotuinen hyvitys julkisen liikenteen palveluja tarjoaville yrityksille laskettiin jälkikäteen erotuksena vähimmäishinnan soveltamisesta saatavan tuoton ja nk. standardikustannusten välillä (ks. johdanto-osan 23 kappale). Tämän vuoksi komissio katsoo, että aluelaissa säädettiin vähimmäishinnasta, mikä sulkee pois yleisen hintavelvoitteen olemassaolon.

| (80) | Buonotouristille mahdollisesti asetettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ainakaan ollut asetettu yksipuolisesti. Komissio toteaa, että Buonotourist teki itse aloitteen toimiluvan uusimiseksi kaikkina seitsemänä vuonna tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(80)

Buonotouristille mahdollisesti asetettuja julkisen palvelun velvoitteita ei ainakaan ollut asetettu yksipuolisesti. Komissio toteaa, että Buonotourist teki itse aloitteen toimiluvan uusimiseksi kaikkina seitsemänä vuonna tarkastelujaksolla.

| (81) | Todisteita ei ole esitetty myöskään tueksi Buonotouristin käsitykselle, jonka mukaan toimijoilta edellytettiin reittien liikennöintiä julkisen palvelun velvoitteiden puitteissa, vaikka alue supisti useaan otteeseen standardikustannusten määrää ja toimijoista olisi tehty kantelu julkisen palvelun keskeyttämisen seurauksena. Tämän vuoksi tätä näkemystä ei voida käyttää tapauksessa todisteena yksipuolisen julkisen palvelun velvoitteen asettamisesta. |
| --- | --- |

(81)

Todisteita ei ole esitetty myöskään tueksi Buonotouristin käsitykselle, jonka mukaan toimijoilta edellytettiin reittien liikennöintiä julkisen palvelun velvoitteiden puitteissa, vaikka alue supisti useaan otteeseen standardikustannusten määrää ja toimijoista olisi tehty kantelu julkisen palvelun keskeyttämisen seurauksena. Tämän vuoksi tätä näkemystä ei voida käyttää tapauksessa todisteena yksipuolisen julkisen palvelun velvoitteen asettamisesta.

ii)   Hyvityksen soveltuminen yleiseen hyvitysmenettelyyn

| (82) | Jos voitaisiin osoittaa, että Buonotouristille on osoitettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti (vaikka näin ei ole), tällaisista palveluista maksettavan hyvityksen olisi noudatettava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 IV jaksossa vahvistettuja yhteisiä hyvitysmenettelyjä, jotta se voitaisiin vapauttaa kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta alustavasta ilmoitusmenettelystä. Komissio katsoo, ettei tämä edellytys täyty. |
| --- | --- |

(82)

Jos voitaisiin osoittaa, että Buonotouristille on osoitettu julkisen palvelun velvoitteita yksipuolisesti (vaikka näin ei ole), tällaisista palveluista maksettavan hyvityksen olisi noudatettava asetuksen (ETY) N:o 1191/69 IV jaksossa vahvistettuja yhteisiä hyvitysmenettelyjä, jotta se voitaisiin vapauttaa kyseisen asetuksen 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta alustavasta ilmoitusmenettelystä. Komissio katsoo, ettei tämä edellytys täyty.

| (83) | Komissio toteaa ensinnäkin, että asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetussa yhteisessä hyvitysmenettelyssä vahvistetaan menettely, jolla lasketaan hyvitys julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvan taloudellisen rasituksen vähentämiseksi. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetään, että jos kuljetusyritys harjoittaa sekä liikennettä, jota koskee julkisen palvelun velvoite, että myös muuta toimintaa, julkisiin palveluihin kuuluvan toiminnan on 1 päivästä heinäkuuta 1992 alkaen täytettävä vähintään seuraavat edellytykset: i) kustakin toiminnasta pidetään erikseen kirjanpitoa ja kuhunkin toimintaan kuuluvaa osaa varoista käsitellään voimassa olevien kirjanpitosäännösten mukaisesti, ja ii) menot katetaan käyttötuloilla ja julkisten viranomaisten suorittamilla avustuksilla ja korvauksilla ilman mahdollisuutta siirtää niitä yrityksen eri toimintalohkojen välillä. |
| --- | --- |

(83)

Komissio toteaa ensinnäkin, että asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 tarkoitetussa yhteisessä hyvitysmenettelyssä vahvistetaan menettely, jolla lasketaan hyvitys julkisen palvelun velvoitteesta aiheutuvan taloudellisen rasituksen vähentämiseksi. Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 1 artiklan 5 kohdan a alakohdassa säädetään, että jos kuljetusyritys harjoittaa sekä liikennettä, jota koskee julkisen palvelun velvoite, että myös muuta toimintaa, julkisiin palveluihin kuuluvan toiminnan on 1 päivästä heinäkuuta 1992 alkaen täytettävä vähintään seuraavat edellytykset: i) kustakin toiminnasta pidetään erikseen kirjanpitoa ja kuhunkin toimintaan kuuluvaa osaa varoista käsitellään voimassa olevien kirjanpitosäännösten mukaisesti, ja ii) menot katetaan käyttötuloilla ja julkisten viranomaisten suorittamilla avustuksilla ja korvauksilla ilman mahdollisuutta siirtää niitä yrityksen eri toimintalohkojen välillä.

| (84) | Lisäksi komissio toteaa, että unionin tuomioistuimen asiassa Antrop antaman tuomion mukaan tämän säännöksen vaatimukset eivät täyty, jos ”yrityksen kirjanpitotiedoista ei voida tarkasti eritellä sen toiminnasta konsession kohteena olevalla alueella aiheutuneiden kustannusten ja vastaavasta toiminnasta saatujen tulojen välistä erotusta, eikä siten voida laskea niitä lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat tämän yrityksen täyttämistä julkisen palvelun velvoitteista”
   (18). |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi komissio toteaa, että unionin tuomioistuimen asiassa Antrop antaman tuomion mukaan tämän säännöksen vaatimukset eivät täyty, jos ”yrityksen kirjanpitotiedoista ei voida tarkasti eritellä sen toiminnasta konsession kohteena olevalla alueella aiheutuneiden kustannusten ja vastaavasta toiminnasta saatujen tulojen välistä erotusta, eikä siten voida laskea niitä lisäkustannuksia, jotka aiheutuvat tämän yrityksen täyttämistä julkisen palvelun velvoitteista”
   (18).

| (85) | Komissio katsoo, ettei Buonotouristille myönnetty hyvitys täytä näitä vaatimuksia. Buonotourist on vahvistanut, että sillä oli mahdollisten julkisen palvelun velvoitteiden lisäksi myös vuokraustoimintaa. Lisäksi alueen mukaan Buonotouristilla on ollut myös muuta toimintaa alueiden välisten ja kansainvälisten linja-autoliikennepalvelujen alalla (ks. johdanto-osan 50–52 kappale). Italian viranomaiset tai Buonotourist eivät kuitenkaan ole osoittaneet, että tästä toiminnasta olisi pidetty erillistä kirjanpitoa. Buonotourist vaikuttaa vahvistavan tämän epäsuorasti mainitessaan, että alueelle vuosittain lähetetyissä E-malleissa ilmoitettuihin määriin sisältyivät myös muiden kuin toimilupien alaisten reittien tuotot (ks. johdanto-osan 45 kappale). |
| --- | --- |

(85)

Komissio katsoo, ettei Buonotouristille myönnetty hyvitys täytä näitä vaatimuksia. Buonotourist on vahvistanut, että sillä oli mahdollisten julkisen palvelun velvoitteiden lisäksi myös vuokraustoimintaa. Lisäksi alueen mukaan Buonotouristilla on ollut myös muuta toimintaa alueiden välisten ja kansainvälisten linja-autoliikennepalvelujen alalla (ks. johdanto-osan 50–52 kappale). Italian viranomaiset tai Buonotourist eivät kuitenkaan ole osoittaneet, että tästä toiminnasta olisi pidetty erillistä kirjanpitoa. Buonotourist vaikuttaa vahvistavan tämän epäsuorasti mainitessaan, että alueelle vuosittain lähetetyissä E-malleissa ilmoitettuihin määriin sisältyivät myös muiden kuin toimilupien alaisten reittien tuotot (ks. johdanto-osan 45 kappale).

| (86) | Komissio katsoo, että Buonotouristin ilmoitus siitä, että tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, ei riitä perusteluksi lisähyvityksen määrän laskemiselle jälkikäteen induktiivisella menetelmällä. Vaikka osoitettaisiin, että kansallisessa laissa on tällainen vaatimus, se ei saa estää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ja asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuvaa velvoitetta, jonka olisi täytyttävä, ennen kuin liikennepalvelujen harjoittajalle maksetaan hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista. |
| --- | --- |

(86)

Komissio katsoo, että Buonotouristin ilmoitus siitä, että tarkastelujaksoa koskevien kirjanpito- ja hallintoasiakirjojen säilyttämisvaatimuksen määräaika on päättynyt, ei riitä perusteluksi lisähyvityksen määrän laskemiselle jälkikäteen induktiivisella menetelmällä. Vaikka osoitettaisiin, että kansallisessa laissa on tällainen vaatimus, se ei saa estää unionin tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ja asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuvaa velvoitetta, jonka olisi täytyttävä, ennen kuin liikennepalvelujen harjoittajalle maksetaan hyvitystä julkisen palvelun velvoitteista.

| (87) | Toiseksi komissio toteaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 13 artiklan mukaan hyvitys on määrättävä etukäteen. Lisähyvityksen laskeminen jälkeenpäin Consiglio di Staton määräämällä tavalla ei noudata tätä säännöstä, kuten johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa on jo esitetty. |
| --- | --- |

(87)

Toiseksi komissio toteaa, että asetuksen (ETY) N:o 1191/69 13 artiklan mukaan hyvitys on määrättävä etukäteen. Lisähyvityksen laskeminen jälkeenpäin Consiglio di Staton määräämällä tavalla ei noudata tätä säännöstä, kuten johdanto-osan 62 ja 63 kappaleessa on jo esitetty.

| (88) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että hyvitystä, joka Consiglio di Staton mukaan on maksettava Buonotouristille, ei ollut vapautettu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ennakkoilmoitusvelvollisuudesta. |
| --- | --- |

(88)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että hyvitystä, joka Consiglio di Staton mukaan on maksettava Buonotouristille, ei ollut vapautettu asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta ennakkoilmoitusvelvollisuudesta.

6.3   TUEN SOVELTUVUUS SISÄMARKKINOILLE

| (89) | Koska ei ole osoitettu, että toimenpide olisi vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla, on tarpeen tarkastella maksujen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska ne ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea 6.1 kohdassa esitetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(89)

Koska ei ole osoitettu, että toimenpide olisi vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta asetuksen (ETY) N:o 1191/69 17 artiklan 2 kohdan nojalla, on tarpeen tarkastella maksujen soveltuvuutta sisämarkkinoille, koska ne ovat SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea 6.1 kohdassa esitetyllä tavalla.

| (90) | SEUT-sopimuksen 93 artiklassa on sääntöjä, joiden mukaan valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, ja se muodostaa erityismääräyksen (lex specialis) suhteessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan suhteen sekä 106 artiklan 2 kohdan suhteen, sillä se sisältää valiontukien soveltumista koskevia erityisiä sääntöjä. Unionin tuomioistuin on todennut, että mainitussa artiklassa katsotaan liikenteelle myönnetty tuki sisämarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan tarkoin määritetyissä tapauksissa, jos se ei vahingoita [unionin] yleisiä etuja (19). |
| --- | --- |

(90)

SEUT-sopimuksen 93 artiklassa on sääntöjä, joiden mukaan valtiontuen voidaan katsoa soveltuvan sisämarkkinoille, jos se on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, ja se muodostaa erityismääräyksen (lex specialis) suhteessa SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan suhteen sekä 106 artiklan 2 kohdan suhteen, sillä se sisältää valiontukien soveltumista koskevia erityisiä sääntöjä. Unionin tuomioistuin on todennut, että mainitussa artiklassa katsotaan liikenteelle myönnetty tuki sisämarkkinoille soveltuvaksi ainoastaan tarkoin määritetyissä tapauksissa, jos se ei vahingoita [unionin] yleisiä etuja (19).

| (91) | Asetus (EY) N:o 1370/2007 tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009, ja sillä kumottiin neuvoston asetukset (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 (20). Asetusta (EY) N:o 1370/2007 sovelletaan hyvityksiin, joita maksetaan julkisen palvelun velvoitteista rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalvelujen osalta. |
| --- | --- |

(91)

Asetus (EY) N:o 1370/2007 tuli voimaan 3 päivänä joulukuuta 2009, ja sillä kumottiin neuvoston asetukset (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 (20). Asetusta (EY) N:o 1370/2007 sovelletaan hyvityksiin, joita maksetaan julkisen palvelun velvoitteista rautateiden ja maanteiden julkisten henkilöliikennepalvelujen osalta.

| (92) | Komissio katsoo, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden perustana olisi oltava asetus (EY) N:o 1370/2007, sillä se on tämän päätöksen tekemisajankohtana voimassa oleva säädös (21). Se toteaa myös, että Consiglio di Staton Buonotouristille myöntämä lisähyvitys maksettiin 21 päivänä joulukuuta 2012. Tämä tarkoittaa, että asetus (EY) N:o 1370/2007 oli ollut voimassa jo yli kolme vuotta, kun myönnetty tuki tuli voimaan (22). |
| --- | --- |

(92)

Komissio katsoo, että ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuuden perustana olisi oltava asetus (EY) N:o 1370/2007, sillä se on tämän päätöksen tekemisajankohtana voimassa oleva säädös (21). Se toteaa myös, että Consiglio di Staton Buonotouristille myöntämä lisähyvitys maksettiin 21 päivänä joulukuuta 2012. Tämä tarkoittaa, että asetus (EY) N:o 1370/2007 oli ollut voimassa jo yli kolme vuotta, kun myönnetty tuki tuli voimaan (22).

| (93) | Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava [sisä]markkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen [108 artiklan] 3 kohdassa tarkoitettua tietoa.” |
| --- | --- |

(93)

Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 9 artiklan 1 kohdan mukaan ”julkisen henkilöliikenteen harjoittamista tai yleisissä säännöissä vahvistettujen hintavelvoitteiden täyttämistä koskevien julkisista palveluista tämän asetuksen mukaisesti maksettavien korvausten on sovelluttava [sisä]markkinoille. Tällaisista korvauksista ei tarvitse antaa perustamissopimuksen [108 artiklan] 3 kohdassa tarkoitettua tietoa.”

| (94) | Komissio katsoo jäljempänä esitettävistä syistä, että ilmoitettu hyvitys ei ole asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen. Tämän vuoksi sitä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi asetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(94)

Komissio katsoo jäljempänä esitettävistä syistä, että ilmoitettu hyvitys ei ole asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukainen. Tämän vuoksi sitä ei voida katsoa sisämarkkinoille soveltuvaksi asetuksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla.

| (95) | Ensinnäkin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklassa säädetään, että kun toimivaltainen viranomainen päättää myöntää valitsemalleen liikenteenharjoittajalle minkä tahansa luonteisen yksinoikeuden ja/tai korvauksen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, tämän viranomaisen on myönnettävä se julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen puitteissa, ellei julkisen palvelun tarkoituksena ole vahvistaa enimmäishintoja eikä sitä aseteta toimenpiteellä, jota sovelletaan erotuksetta kaikkiin samantyyppisiin julkisiin henkilöliikennepalveluihin tietyllä maantieteellisellä alueella (yleinen sääntö). |
| --- | --- |

(95)

Ensinnäkin asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklassa säädetään, että kun toimivaltainen viranomainen päättää myöntää valitsemalleen liikenteenharjoittajalle minkä tahansa luonteisen yksinoikeuden ja/tai korvauksen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä, tämän viranomaisen on myönnettävä se julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen puitteissa, ellei julkisen palvelun tarkoituksena ole vahvistaa enimmäishintoja eikä sitä aseteta toimenpiteellä, jota sovelletaan erotuksetta kaikkiin samantyyppisiin julkisiin henkilöliikennepalveluihin tietyllä maantieteellisellä alueella (yleinen sääntö).

| (96) | Komissio katsoo, ettei tässä asiassa ole esitetty todisteita, jotka osoittaisivat, että Buonotouristin ja alueen välillä on sopimuskehys tai että voimassa olisi yleisiä sääntöjä kaikkia matkustajia tai joitakin matkustajaluokkia koskevien enimmäishintojen vahvistamiseksi. Komissio on saanut ainoastaan vuosia 1972–1973 koskevan toimilupasopimuksen mallin, joka liittyy toiseen yritykseen ja josta ei ole mahdollista saada luotettavia tietoja Buonotouristin ja alueen suhteesta tarkastelujaksolla vuosina 1996–2002. Lisäksi komissio huomauttaa, että aluelain nro 16/1983 – jonka sekä alue että Buonotourist ovat ilmoittaneet tarkastelujaksoa koskevaksi oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 21 ja 39 kappale) – 2 §:n mukaan paikallisliikennepalvelujen tarjoajien saama tuotto perustuu alueen vahvistamiin vähimmäishintoihin, kun taas enimmäishintoja ei mainita lainkaan. |
| --- | --- |

(96)

Komissio katsoo, ettei tässä asiassa ole esitetty todisteita, jotka osoittaisivat, että Buonotouristin ja alueen välillä on sopimuskehys tai että voimassa olisi yleisiä sääntöjä kaikkia matkustajia tai joitakin matkustajaluokkia koskevien enimmäishintojen vahvistamiseksi. Komissio on saanut ainoastaan vuosia 1972–1973 koskevan toimilupasopimuksen mallin, joka liittyy toiseen yritykseen ja josta ei ole mahdollista saada luotettavia tietoja Buonotouristin ja alueen suhteesta tarkastelujaksolla vuosina 1996–2002. Lisäksi komissio huomauttaa, että aluelain nro 16/1983 – jonka sekä alue että Buonotourist ovat ilmoittaneet tarkastelujaksoa koskevaksi oikeusperustaksi (ks. johdanto-osan 21 ja 39 kappale) – 2 §:n mukaan paikallisliikennepalvelujen tarjoajien saama tuotto perustuu alueen vahvistamiin vähimmäishintoihin, kun taas enimmäishintoja ei mainita lainkaan.

| (97) | Komissio toteaa näin ollen, ettei asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklaa ole noudatettu. |
| --- | --- |

(97)

Komissio toteaa näin ollen, ettei asetuksen (EY) N:o 1370/2007 3 artiklaa ole noudatettu.

| (98) | Toiseksi komissio katsoo, että riippumatta siitä, oliko Buonotourist tehnyt julkisia palveluja koskevan sopimuksen tai oliko sille asetettu hintavelvoite yleisten sääntöjen soveltamisen perusteella, tapauksessa ei ole noudatettu kaikkia asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan sääntöjä, joissa määritellään julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö. Esimerkiksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla siten, että vältetään liiallisia korvauksia. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdassa taas määritellään kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Kuten unionin tuomioistuimen Altmark-tuomion toisen perusteen analysoinnin yhteydessä 6.1 kohdassa on todettu, parametrejä, joiden perusteella toinen asiantuntija laski hyvityksen oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty etukäteen, eikä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklaa ole näin ollen noudatettu. |
| --- | --- |

(98)

Toiseksi komissio katsoo, että riippumatta siitä, oliko Buonotourist tehnyt julkisia palveluja koskevan sopimuksen tai oliko sille asetettu hintavelvoite yleisten sääntöjen soveltamisen perusteella, tapauksessa ei ole noudatettu kaikkia asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklan sääntöjä, joissa määritellään julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten ja yleisten sääntöjen pakollinen sisältö. Esimerkiksi 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaan parametrit, joiden perusteella mahdollinen korvaus lasketaan, on määritettävä etukäteen puolueettomalla ja avoimella tavalla siten, että vältetään liiallisia korvauksia. Asetuksen 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja 2 kohdassa taas määritellään kustannusten ja tulojen jakamista koskevat järjestelyt. Kuten unionin tuomioistuimen Altmark-tuomion toisen perusteen analysoinnin yhteydessä 6.1 kohdassa on todettu, parametrejä, joiden perusteella toinen asiantuntija laski hyvityksen oletetusti liian vähäisen määrän, ei ollut määritelty etukäteen, eikä asetuksen (EY) N:o 1370/2007 4 artiklaa ole näin ollen noudatettu.

| (99) | Kolmanneksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua, hyvitys on laskettava asetuksen ja sen liitteen sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen vuoksi. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen mukaan korvaus ei saa ylittää määrää, joka vastaa seuraavien taloudellisten vaikutusten määrää yhteensä: julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä johtuvat kustannukset, joista vähennetään kyseessä olevan julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen käytetyssä verkossa syntyneet mahdolliset positiiviset taloudelliset vaikutukset, ja joihin lisätään kohtuullinen voitto. Lisäksi liitteessä vahvistetaan, että kustannukset ja tulot on laskettava voimassa olevien kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaisesti. Julkisista palveluista on avoimuussyistä pidettävä erillistä kirjanpitoa (asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen 5 kohta). |
| --- | --- |

(99)

Kolmanneksi asetuksen (EY) N:o 1370/2007 6 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos julkisia palveluhankintoja koskeva sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua, hyvitys on laskettava asetuksen ja sen liitteen sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa, etteivät ne ylitä sitä, mikä on tarpeen julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen vuoksi. Asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen mukaan korvaus ei saa ylittää määrää, joka vastaa seuraavien taloudellisten vaikutusten määrää yhteensä: julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä johtuvat kustannukset, joista vähennetään kyseessä olevan julkisen palvelun velvoitteen täyttämiseen käytetyssä verkossa syntyneet mahdolliset positiiviset taloudelliset vaikutukset, ja joihin lisätään kohtuullinen voitto. Lisäksi liitteessä vahvistetaan, että kustannukset ja tulot on laskettava voimassa olevien kirjanpito- ja verotussääntöjen mukaisesti. Julkisista palveluista on avoimuussyistä pidettävä erillistä kirjanpitoa (asetuksen (EY) N:o 1370/2007 liitteen 5 kohta).

| (100) | Kuten johdanto-osan 85 kappaleessa on todettu, Buonotouristilla ei ole ollut riittävää erillistä kirjanpitoa. Tämän vuoksi on mahdotonta osoittaa, ettei hyvitys – siitä riippumatta, minkälainen hyvitys lopulta myönnetäänkään – ylitä sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia (liitteen 2 kohta). |
| --- | --- |

(100)

Kuten johdanto-osan 85 kappaleessa on todettu, Buonotouristilla ei ole ollut riittävää erillistä kirjanpitoa. Tämän vuoksi on mahdotonta osoittaa, ettei hyvitys – siitä riippumatta, minkälainen hyvitys lopulta myönnetäänkään – ylitä sitä taloudellisten nettovaikutusten määrää, joka vastaa julkisen palvelun velvoitteen täyttämisestä julkisen liikenteen harjoittajan kustannuksiin ja tuloihin aiheutuvia positiivisia tai negatiivisia kokonaisvaikutuksia (liitteen 2 kohta).

| (101) | Jos hyvityksen parametreja ei ole vahvistettu ennalta, kustannukset on jaettava jälkikäteen sattumanvaraisten olettamien perusteella, kuten on tehty induktiivista menetelmää käyttäen. |
| --- | --- |

(101)

Jos hyvityksen parametreja ei ole vahvistettu ennalta, kustannukset on jaettava jälkikäteen sattumanvaraisten olettamien perusteella, kuten on tehty induktiivista menetelmää käyttäen.

| (102) | Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei Consiglio di Staton määräämää lisähyvitystä ole maksettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, eikä se näin ollen sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(102)

Tämän vuoksi komissio katsoo, ettei Consiglio di Staton määräämää lisähyvitystä ole maksettu asetuksen (EY) N:o 1370/2007 mukaisesti, eikä se näin ollen sovellu sisämarkkinoille.

6.4   CONSIGLIO DI STATON MYÖNTÄMÄ HYVITYS EI OLE VAHINGONKORVAUS

| (103) | Komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä asianomaisia esittämään näkemyksensä siitä, onko Consiglio di Staton tuomiossa kyse ennemminkin vahingonkorvauksesta, joka maksetaan oletetun oikeuden rikkomisesta, kuin voimassa olevien neuvoston asetusten mukaisesti julkisista palveluista maksettavasta hyvityksestä. Italian viranomaiset tai Buonotourist eivät esittäneet huomautuksissaan tätä koskevia näkemyksiä. |
| --- | --- |

(103)

Komissio pyysi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä asianomaisia esittämään näkemyksensä siitä, onko Consiglio di Staton tuomiossa kyse ennemminkin vahingonkorvauksesta, joka maksetaan oletetun oikeuden rikkomisesta, kuin voimassa olevien neuvoston asetusten mukaisesti julkisista palveluista maksettavasta hyvityksestä. Italian viranomaiset tai Buonotourist eivät esittäneet huomautuksissaan tätä koskevia näkemyksiä.

| (104) | Komissio katsoo, että tietyissä olosuhteissa vahingonkorvaus, joka on maksettu kansallisten viranomaisten virheen tai sellaisen erityisen menettelytavan vuoksi (23), josta näiden voidaan katsoa olevan vastuussa, ei aiheuta etua eikä sitä sen vuoksi katsota SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi (24). Vahingonkorvaus poikkeaa valtiontuista siten, että sen tarkoituksena on saattaa vahinkoa kärsinyt osapuoli tilanteeseen, joka vallitsi ennen kuin vahinko tapahtui, niin kuin sitä ei olisi tapahtunutkaan (oikeuksien ennalleen palauttaminen). Lisäksi komissio katsoo, että vahingonkorvauksen on perustuttava vahingonkorvauksien yleisiin sääntöihin, jotta sen ei katsottaisi kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (25). Komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuin on vahvistanut asiassa Lucchini antamassaan tuomiossa, ettei kansallinen tuomioistuin voi soveltaa kansallista lakia, kun tämä soveltaminen ”estäisi esillä olevassa asiassa yhteisön oikeuden soveltamisen, koska sen vuoksi olisi mahdotonta periä takaisin yhteisön oikeuden vastaisesti myönnetty valtiontuki” (26). Tuomion taustalla on periaate, ettei kansallista oikeutta voida soveltaa, jos soveltaminen estää unionin oikeuden asianmukaisen soveltamisen (27). |
| --- | --- |

(104)

Komissio katsoo, että tietyissä olosuhteissa vahingonkorvaus, joka on maksettu kansallisten viranomaisten virheen tai sellaisen erityisen menettelytavan vuoksi (23), josta näiden voidaan katsoa olevan vastuussa, ei aiheuta etua eikä sitä sen vuoksi katsota SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi (24). Vahingonkorvaus poikkeaa valtiontuista siten, että sen tarkoituksena on saattaa vahinkoa kärsinyt osapuoli tilanteeseen, joka vallitsi ennen kuin vahinko tapahtui, niin kuin sitä ei olisi tapahtunutkaan (oikeuksien ennalleen palauttaminen). Lisäksi komissio katsoo, että vahingonkorvauksen on perustuttava vahingonkorvauksien yleisiin sääntöihin, jotta sen ei katsottaisi kuuluvan valtiontukisääntöjen soveltamisalaan (25). Komissio muistuttaa, että unionin tuomioistuin on vahvistanut asiassa Lucchini antamassaan tuomiossa, ettei kansallinen tuomioistuin voi soveltaa kansallista lakia, kun tämä soveltaminen ”estäisi esillä olevassa asiassa yhteisön oikeuden soveltamisen, koska sen vuoksi olisi mahdotonta periä takaisin yhteisön oikeuden vastaisesti myönnetty valtiontuki” (26). Tuomion taustalla on periaate, ettei kansallista oikeutta voida soveltaa, jos soveltaminen estää unionin oikeuden asianmukaisen soveltamisen (27).

| (105) | Komissio toteaa Consiglio di Staton Buonotouristille myöntämästä lisähyvityksestä, että vaikka Consiglio di Staton tuomiolauselmassa ei viitata asetukseen (ETY) N:o 1191/69, tuomiossa mainitaan Buonotouristin oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla hyvitys, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä tiettyjen luotettavien tietojen perusteella. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että Buonotouristin oikeus saada lisähyvitystä johtuu Consiglio di Staton mukaan yhtä lailla kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan aiheuttamaa vahingonkorvausta koskevasta yleisestä säännöstä kuin asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuviksi katsotuista oikeuksista. |
| --- | --- |

(105)

Komissio toteaa Consiglio di Staton Buonotouristille myöntämästä lisähyvityksestä, että vaikka Consiglio di Staton tuomiolauselmassa ei viitata asetukseen (ETY) N:o 1191/69, tuomiossa mainitaan Buonotouristin oikeus saada asetuksen (ETY) N:o 1191/69 6, 10 ja 11 artiklan nojalla hyvitys, jonka määrä hallintoviranomaisten on määriteltävä tiettyjen luotettavien tietojen perusteella. Tämä vaikuttaisi osoittavan, että Buonotouristin oikeus saada lisähyvitystä johtuu Consiglio di Staton mukaan yhtä lailla kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan aiheuttamaa vahingonkorvausta koskevasta yleisestä säännöstä kuin asetuksesta (ETY) N:o 1191/69 johtuviksi katsotuista oikeuksista.

| (106) | Komissio katsoo joka tapauksessa, että vahingonkorvaus, jonka Italian viranomaiset ovat myöntäneet Buonotouristille yksipuolisen ja sääntöjenvastaisen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi ja joka on laskettu asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastainen. Tämä johtuu siitä, että se aiheuttaisi Buonotouristille tarkastelujaksolla täysin saman tuloksen kuin julkisen palvelun velvoitteesta annettu hyvitys, vaikka kyseisten palvelujen taustalla olevien toimilupien eritelmiä ei ole vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta eivätkä ne ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 sisältöä koskevien vaatimusten mukaiset, kuten edellä on osoitettu. Tällaisen hyvityksen saaminen edistäisi tosiasiallisesti sekä valtiontukisääntöjen että niiden sääntöjen kiertämistä, jotka unionin lainsäätäjä on vahvistanut ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset korvaavat toimijoille julkisen palvelun velvoitteen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia näitä velvoitteita asettaessaan tai niitä koskevia sopimuksia tehdessään. Sellaisten vahingonkorvausten myöntäminen, jotka vastaavat yhteensä aiottujen tukien määriä, olisi tosiasiallisesti epäsuoraa valtiontukea, joka katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi (28). Unionin yleinen tuomioistuin on katsonut vastaavin perusteluin, että valtiontuen takaisinperimistä koskevat vahingonkorvauslausekkeet ovat valtiontukea (29). |
| --- | --- |

(106)

Komissio katsoo joka tapauksessa, että vahingonkorvaus, jonka Italian viranomaiset ovat myöntäneet Buonotouristille yksipuolisen ja sääntöjenvastaisen julkisen palvelun velvoitteiden asettamisen vuoksi ja joka on laskettu asetuksessa (ETY) N:o 1191/69 säädetyn yhteisen hyvitysmenettelyn perusteella, on SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan vastainen. Tämä johtuu siitä, että se aiheuttaisi Buonotouristille tarkastelujaksolla täysin saman tuloksen kuin julkisen palvelun velvoitteesta annettu hyvitys, vaikka kyseisten palvelujen taustalla olevien toimilupien eritelmiä ei ole vapautettu ennakkoilmoitusvelvollisuudesta eivätkä ne ole asetuksen (ETY) N:o 1191/69 tai asetuksen (EY) N:o 1370/2007 sisältöä koskevien vaatimusten mukaiset, kuten edellä on osoitettu. Tällaisen hyvityksen saaminen edistäisi tosiasiallisesti sekä valtiontukisääntöjen että niiden sääntöjen kiertämistä, jotka unionin lainsäätäjä on vahvistanut ja joiden nojalla toimivaltaiset viranomaiset korvaavat toimijoille julkisen palvelun velvoitteen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia näitä velvoitteita asettaessaan tai niitä koskevia sopimuksia tehdessään. Sellaisten vahingonkorvausten myöntäminen, jotka vastaavat yhteensä aiottujen tukien määriä, olisi tosiasiallisesti epäsuoraa valtiontukea, joka katsotaan sääntöjenvastaiseksi ja sisämarkkinoille soveltumattomaksi (28). Unionin yleinen tuomioistuin on katsonut vastaavin perusteluin, että valtiontuen takaisinperimistä koskevat vahingonkorvauslausekkeet ovat valtiontukea (29).

| (107) | Joka tapauksessa vuotta 1972 koskevan toimilupasopimuksen mallissa, jonka mukaisesti Buonotourist tarjosi kyseisiä liikennepalveluja, ei mainittu taloudellisen hyvityksen maksamista. Buonotourist suostui tarjoamaan palvelunsa toimiluvassa vahvistetuin edellytyksin omalla riskillään. Tätä päätelmää vahvistaa myös aluelain nro 16/1983 2 §, jonka mukaan yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita julkiset rahoitusosuudet eivät kata. |
| --- | --- |

(107)

Joka tapauksessa vuotta 1972 koskevan toimilupasopimuksen mallissa, jonka mukaisesti Buonotourist tarjosi kyseisiä liikennepalveluja, ei mainittu taloudellisen hyvityksen maksamista. Buonotourist suostui tarjoamaan palvelunsa toimiluvassa vahvistetuin edellytyksin omalla riskillään. Tätä päätelmää vahvistaa myös aluelain nro 16/1983 2 §, jonka mukaan yritykset vastaavat itse mahdollisista tappioista ja maksuvajeista, joita julkiset rahoitusosuudet eivät kata.

| (108) | Komissio katsoo sen vuoksi, että Consiglio di Staton tuomiossa ei myönnetä hyvitystä Buonotouristin kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan vuoksi kärsimästä vahingosta, vaan siinä myönnetään sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja joka kielletään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo sen vuoksi, että Consiglio di Staton tuomiossa ei myönnetä hyvitystä Buonotouristin kansallisten viranomaisten virheen tai erityisen menettelytavan vuoksi kärsimästä vahingosta, vaan siinä myönnetään sääntöjenvastaista valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille ja joka kielletään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa.

| (109) | Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoittamatta jätetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(109)

Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella, että ilmoittamatta jätetty toimenpide on SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, joka ei sovellu sisämarkkinoille.

7.   TUEN TAKAISINPERIMINEN

| (110) | SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (30), jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne (31). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (32). |
| --- | --- |

(110)

SEUT-sopimuksen ja unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan komissiolla on toimivalta päättää, että jäsenvaltion on poistettava tuki tai muutettava sitä (30), jos komissio on todennut, ettei tuki sovellu sisämarkkinoille. Tuomioistuin on johdonmukaisesti katsonut, että valtion velvollisuudella lakkauttaa tuki, jota komissio pitää sisämarkkinoille soveltumattomana, pyritään palauttamaan aiemmin vallinnut tilanne (31). Tuomioistuin on todennut, että tällainen tavoite on saavutettu, kun tuensaaja on palauttanut sääntöjenvastaisesti myönnetyt tuet ja tämän myötä menettänyt markkinoilla kilpailijoihinsa nähden saamansa edun ja kun ennen tuen maksamista vallinnut tilanne on palautettu (32).

| (111) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 (33) 14 artiklassa säädetään kyseisen oikeuskäytännön perusteella seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.” |
| --- | --- |

(111)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 (33) 14 artiklassa säädetään kyseisen oikeuskäytännön perusteella seuraavaa: ”Sääntöjenvastaista tukea koskevissa kielteisissä päätöksissä komissio päättää, että asianomaisen jäsenvaltion on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet tuen perimiseksi takaisin tuensaajalta.”

| (112) | Tämän seurauksena Italian on perittävä tämän päätöksen kohteena oleva valtiontuki takaisin siltä osin, kun se on jo maksettu Buonotouristille. Italian on myös lisättävä tuen määrään viivästyskorko, joka lasketaan siitä päivästä, jona säännönvastainen valtiontuki on annettu tuensaajan käyttöön (eli 21 päivästä joulukuuta 2012) sen takaisinperintään saakka (34) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (35) V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(112)

Tämän seurauksena Italian on perittävä tämän päätöksen kohteena oleva valtiontuki takaisin siltä osin, kun se on jo maksettu Buonotouristille. Italian on myös lisättävä tuen määrään viivästyskorko, joka lasketaan siitä päivästä, jona säännönvastainen valtiontuki on annettu tuensaajan käyttöön (eli 21 päivästä joulukuuta 2012) sen takaisinperintään saakka (34) komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (35) V luvun mukaisesti.

| (113) | Tämän perusteella komissio |
| --- | --- |

(113)

Tämän perusteella komissio

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Italian tasavallan Buonotouristille Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 3 kohdan vastaisesti myöntämä 1 1 11  572 euron valtiontuki ei sovellu sisämarkkinoille.

2 artikla

1.   Italian tasavallan on perittävä 1 artiklassa tarkoitettu tuki takaisin tuensaajalta.

2.   Takaisinperittävistä määristä on maksettava korkoa 21 päivästä joulukuuta 2012 niiden täysimääräiseen takaisinperintään saakka.

3.   Korot on laskettava asetuksen (EY) N:o 794/2004 V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun komission asetuksen (EY) N:o 271/2008 (36) mukaisesti.

4.   Italian tasavallan on peruutettava 1 artiklassa tarkoitetun tuen vielä maksamattomat maksusuoritukset, joiden eräpäivä on tämän päätöksen tekopäivän jälkeen.

3 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.

2.   Italian tasavallan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

4 artikla

1.   Italian tasavallan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:

| a) | tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko); |
| --- | --- |

a)

tuensaajalta takaisinperittävä kokonaismäärä (tuki ja siitä perittävä korko);

| b) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi, |
| --- | --- |

b)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi,

| c) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

c)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian tasavallan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Sen on annettava viipymättä komission pyynnöstä tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös tarkat tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

5 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 19 päivänä tammikuuta 2015.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  Komission päätös, annettu 20 päivänä helmikuuta 2014, valtiontuesta SA.35843 (2014/C) (ex 2012/NN) – Italia – Buonotouristille julkisen palvelun velvoitteesta maksettava korvaus (EUVL C 156, 23.5.2014, s. 51).

1

(2)  Komissio muistuttaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1) 15 artiklan mukaan komission toimivaltuuksiin periä tuki takaisin sovelletaan kymmenen vuoden vanhentumisaikaa, joka alkaa päivästä, jona sääntöjenvastainen tuki on myönnetty tuen saajalle joko yksittäisenä tukena tai osana tukiohjelmaa. Sääntöjenvastaista tukea koskevat komission toimet tai jäsenvaltion komission pyynnöstä toteuttamat toimet keskeyttävät vanhentumisajan.

2

(3)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1191/69, annettu 26 päivänä kesäkuuta 1969, julkisten palvelujen käsitteeseen rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteessä olennaisesti kuuluvia velvoitteita koskevista jäsenvaltioiden toimenpiteistä (EYVL L 156, 28.6.1969, s. 1).

3

(4)  Asetuksen (ETY) N:o 1191/69 4 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Kuljetusyritysten asiana on hakea jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta julkisen palvelun velvoitteen lakkauttamista kokonaan tai osittain, jos tällainen velvoite aiheuttaa niille taloudellista haittaa.” Asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä päätöksensä yhden vuoden kuluessa päivästä, jona liikennöinti- tai kuljetusvelvoitetta koskeva hakemus on jätetty, ja kuuden kuukauden kuluessa päivästä, jona hintavelvoitteita koskeva hakemus on jätetty. Oikeus hyvitykseen syntyy päivänä, jona toimivaltaiset viranomaiset tekevät päätöksensä [...]”.

4

(5)  Tällä määrällä siis korvattiin Buonotouristin esittämä alkuperäinen hyvitysvaatimus, joka oli 5 5 67  582,57 euroa.

5

(6)  Legge Regionale 25 gennaio 1983, n. 16 Interventi regionali in materia di servizi di trasporto pubblico locale per viaggiatori, saatavissa osoitteessa http://jtest.ittig.cnr.it:8080/cocoon/regioneCampania/xhtml?css=4&doc=/db/nir/RegioneCampania/1983/urn_nir_regione.campania_legge_1983-01-25n16&datafine=19830205

6

(7)  Eikä seuraavien kahden luvun erotus: liikennöintiyksiköiden oletetun määrän ja edullisimman maksun, jota käyttäjät voisivat vaatia, ellei kyseistä velvoitetta olisi, muodostaman määrän tai, jos tällaista maksua ei ole, maksun, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein ja ottamalla huomioon sekä kyseisen toiminnan kustannukset että markkinatilanteen.

7

(8)  Eikä tulo, joka saadaan kertomalla liikennöintiyksiköiden todellinen määrä kyseisellä ajanjaksolla perityllä maksulla.

8

(9)  Eikä kustannukset, jotka yritykselle olisivat aiheutuneet, jos olisi käytetty edullisinta maksua tai maksua, jonka yritys olisi perinyt liiketaloudellisin perustein.

9

(10)  Eikä vahvistettua maksua käyttäen tosiasiallisesti aiheutuneilla kustannuksilla.

10

(11)  Asia C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415.

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1370/2007, annettu 23 päivänä lokakuuta 2007, rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista sekä neuvoston asetusten (ETY) N:o 1191/69 ja (ETY) N:o 1107/70 kumoamisesta (EUVL L 315, 3.12.2007, s. 1).

12

(13)  E-malli (modello E) on asiakirja, joka perustuu yrityksen kirjanpitoon ja joka sisältää vuotuisen julkisen rahoitusosuuden laskemiseen tarvittavat tiedot.

13

(14)  Asia C-527/12, komissio v. Saksan liittotasavalta, ECLI:EU:C:2014:2193, 9 kohta ja mainittu oikeuskäytäntö. Ks. myös asia C-119/05, Lucchini, ECLI:EU:C:2007:434, 59 kohta, johon viitataan johdanto-osan 94 kappaleessa.

14

(15)  Asia C-280/00, Altmark Trans v. Regierungspräsidium Magdeburg, ECLI:EU:C:2003:415, 87 ja 88 kohta.

15

(16)  Asia C-172/03, Heiser, ECLI:EU:C:2005:130, 55 kohta.

16

(17)  Asia T-157/01, Danske Busvognmænd, ECLI:EU:T:2004:76, 77–79 kohta.

17

(18)  Asia C-504/07, Associação Nacional de Transportadores Rodoviários de Pesados de Passageiros (Antrop) ym. v. Conselho de Ministros, Companhia Carris de Ferro de Lisboa SA (Carris) ja Sociedade de Transportes Colectivos do Porto SA (STCP), ECLI:EU:C:2009:290.

18

(19)  Asia 156/77, komissio v. Belgia, ECLI:EU:C:1978:180, 10 kohta.

19

(20)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/70, annettu 4 päivänä kesäkuuta 1970, tuen myöntämisestä rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteeseen (EYVL L 130, 15.6.1970, s. 1).

20

(21)  Komissio viittaa tässä suhteessa perusteisiin, jotka on esitetty asiassa C 41/08 (ex NN 35/08) Tanskan liikenneministeriön ja Danske Statsbaner -yrityksen välisistä julkisia liikennepalveluja koskevista sopimuksista 24 päivänä helmikuuta 2010 tehdyn päätöksen 2011/3/EU 307–313 kohdassa (EUVL L 7, 11.1.2011, s. 1). Unionin yleinen tuomioistuin kumosi kyseisen päätöksen asiassa T-92/11, Jørgen Andersen v. komissio (ECLI:EU:T:2013:143), antamallaan tuomiolla, johon on haettu muutosta unionin tuomioistuimessa asiassa C-303/13P. Kyseisen muutoksenhaun tuloksella ei ole merkitystä tämän tapauksen tulokseen, koska unionin yleinen tuomioistuin vahvisti tuomiossa, johon haetaan muutosta, että sovellettavat säännöt määräytyvät sen ajankohdan mukaan, jona myönnetty tuki tulee voimaan. Koska tuki on maksettu 21 päivänä joulukuuta 2012, on sovellettava niitä sääntöjä, periaatteita ja arviointiperusteita, joilla valtiontuen soveltuvuutta arvioidaan sinä ajankohtana, jona komissio antaa päätöksensä (ks. tuomion 39 kohta).

21

(22)  Asia C-334/07 P, komissio v. Freistaat Sachsen, ECLI:EU:C:2008:709, 50–53 kohta); asia T-3/09, Italia v. komissio, ECLI:EU:T:2011:27, 60 kohta.

22

(23)  Esimerkiksi rikkomus tai perusteeton etu.

23

(24)  Yhdistetyt asiat 106/87–120/87, Asteris AE ym. vastaan Helleenien tasavalta ja Euroopan talousyhteisö, ECLI:EU:C:1988:457.

24

(25)  Ks. komission 16 päivänä kesäkuuta 2004 tekemä päätös tuesta Akzo-Nobelille kloorin kuljetusten vähentämiseksi (asia N 304/2003), tiivistelmä: EUVL C 81, 2.4.2005, s. 4; ks. myös komission 20 päivänä joulukuuta 2006 tekemä päätös asiassa Bedrijfsverplaatsing van autodemontagebedrijf Steenbergen (asia N 575/2005), tiivistelmä: EUVL C 80, 13.4.2007, s. 1.

25

(26)  Asia C-119/05 Lucchini, ECLI:EU:C:2007:434, 59 kohta.

26

(27)  Ks. edellinen alaviite, tuomion 61 kohta.

27

(28)  Lausunto yhdistetyissä asioissa C-346/03 ja C-529/03, Atzeni, 28.4.2005, ECLI:EU:C:2005:256, 198 kohta.

28

(29)  Asia T-384/08, Elliniki Nafpigokataskevastiki AE Chartofylakeiou v. komissio, ECLI:EU:T:2011:650, ja asia T-565/08, Corsica Ferries v. komissio, ECLI:EU:T:2012:415, 23, 114 ja 120–131 kohta. Vrt. myös asia C-111/10, komissio v. neuvosto, ECLI:EU:C:2013:785, 44 kohta.

29

(30)  Asia C-70/72, komissio v. Saksa, tuomio 12.7.1973, Kok., s. 813, 13 kohta.

30

(31)  Yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, tuomio 14.9.1994, Espanja v. komissio, Kok., s. I-4103, 75 kohta.

31

(32)  Asia C-75/97, Belgia v. komissio, tuomio 12.12.1999, Kok., s. I-3671, 64 ja 65 kohta.

32

(33)  Neuvoston asetus (EY) N:o 659/1999, annettu 22 päivänä maaliskuuta 1999, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 108 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1).

33

(34)  Ks. asetuksen (EY) N:o 659/99 14 artiklan 2 kohta.

34

(35)  Komission asetus (EY) N:o 794/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta (EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1).

35

(36)  Komission asetus (EY) N:o 271/2008, annettu 30 päivänä tammikuuta 2008 , Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 täytäntöönpanosta annetun asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta (EUVL L 82, 25.3.2008, s. 1).

36

---