# Euroopa Liidu L 166/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 166 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide30. juuni 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 166

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide30. juuni 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 110 – ühtsed sätted, milles käsitletakse | 1 |
| | * | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 120 – ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega [2015/1000] | 170 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 110 – ühtsed sätted, milles käsitletakse

1

*

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 120 – ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega [2015/1000]

170

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 30.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/1

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt kehtib ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) originaaltekst. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni seisundidokumendi TRANS/WP.29/343 uusimast versioonist, mis on kättesaadav järgmisel aadressil:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 110 – ühtsed sätted, milles käsitletakse

| I. | kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust; |
| --- | --- |

I.

kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitust;

| II. | mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena [2015/999] |
| --- | --- |

II.

mootorsõidukite tüübikinnitust seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena [2015/999]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

01-seeria muudatuste 2. täiendus. Jõustumise kuupäev: 9. oktoober 2014

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Viited |
| --- | --- |

2.

| 3. | Osade klassifikatsioon |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mõisted |
| --- | --- |

4.

I OSA.   Kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitus

| 5. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

5.

| 6. | Märgistused |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

7.

| 8. | Surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi osadele esitatavad tehnilised nõuded |
| --- | --- |

8.

| 9. | Surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi osa tüübi muudatused ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | (Puudub) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

11.

| 12. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

12.

| 13. | (Puudub) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

15.

II OSA.   Mootorsõidukite tüübikinnitus seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena

| 16. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

16.

| 17. | Tüübikinnituse andmine |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eriosade paigaldamise nõuded surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena |
| --- | --- |

18.

| 19. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

19.

| 20. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

20.

| 21. | Sõidukitüübi muutmine ja tüübikinnituse laiendamine |
| --- | --- |

21.

| 22. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

22.

| 23. | Tüübikatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ja tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

23.

| 24. | Üleminekusätted |
| --- | --- |

24.

LISAD

| 1A | Surumaagaasi/veeldatud maagaasi osade põhiomadused |
| --- | --- |

1A

| 1B | Sõiduki, mootori ja surumaagaasi/veeldatud maagaasi seadmestiku põhiomadused |
| --- | --- |

1B

| 2A | Surumaagaasi/veeldatud maagaasi tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2A

| 2B | Teatis surumaagaasi/veeldatud maagaasi osa tüübile tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnitusest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta eeskirja nr 110 alusel |
| --- | --- |

2B

| 2C | Tüübikinnitusmärgi kujundus |
| --- | --- |

2C

| 2D | Teatis sõidukitüübi tüübikinnituse andmise, laiendamise, tüübikinnitusest keeldumise, kinnituse tühistamise või tootmise lõpetamise kohta seoses surumaagaasi/veeldatud maagaasi osa paigaldamisega eeskirja nr 110 tähenduses |
| --- | --- |

2D

| 3. | Maagaasikütuse hoidmine mootorsõidukis |
| --- | --- |

3.

| 3A | Gaasiballoonid – mootorsõidukis surumaagaasikütuse hoidmise kõrgrõhuballoonid |
| --- | --- |

3A

| 3B | Vedelikupaagid – vaakumisolatsiooniga anumad maagaasikütuse hoidmiseks mootorsõidukis |
| --- | --- |

3B

| 4A | Surumaagaasi automaatventiili, tagasilöögiklapi, kaitseklapi, (temperatuurile reageeriva) rõhuvabastusseadme, ülevooluklapi, manuaalventiili ja (rõhule reageeriva) rõhuvabastusseadme tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4A

| 4B | Painduvate surumaagaasitorude ja -voolikute ning veeldatud maagaasi voolikute tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4B

| 4C | Surumaagaasi filtri tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4C

| 4D | Surumaagaasi rõhuregulaatori tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4D

| 4E | Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurite tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4E

| 4F | Surumaagaasi täiteüksuse (toru) tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4F

| 4G | Surumaagaasi voolu reguleerseadme ning gaasi ja õhu segaja, injektori või kütusejuhiku tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4G

| 4H | Elektroonilise kontrollploki tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4H

| 4I | Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4I

| 4J | Veeldatud maagaasi täitetoru tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4J

| 4K | Veeldatud maagaasi rõhuregulaatori tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4K

| 4L | Veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuurianduri tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4L

| 4M | Maagaasidetektori tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4M

| 4N | Veeldatud maagaasiga kasutatava automaatventiili, kontrollklapi, kaitseklapi, ülevooluklapi, manuaalventiili ja tagasilöögiklapi tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4N

| 4O | Veeldatud maagaasikütuse pumba tüübikinnitust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

4O

| 5. | Katsemenetlused |
| --- | --- |

5.

| 5A | Ülerõhukatse (tugevuskatse) |
| --- | --- |

5A

| 5B | Välislekke katse |
| --- | --- |

5B

| 5C | Siselekke katse |
| --- | --- |

5C

| 5D | Surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivuse katse |
| --- | --- |

5D

| 5E | Korrosioonikatse |
| --- | --- |

5E

| 5F | Vastupidavus kuivale kuumusele |
| --- | --- |

5F

| 5G | Osooniga vanandamine |
| --- | --- |

5G

| 5H | Temperatuuritsüklikatse |
| --- | --- |

5H

| 5I | Rõhutsüklikatse ainult balloonide puhul |
| --- | --- |

5I

| 5J ja 5K – | Puuduvad |
| --- | --- |

5J ja 5K –

| 5L | Vastupidavuskatse (pidev töötamine) |
| --- | --- |

5L

| 5M | Lõhkemise/purunemise katse ainult surumaagaasiballoonide puhul |
| --- | --- |

5M

| 5N | Vibratsioonikatse |
| --- | --- |

5N

| 5O | Töötemperatuurid |
| --- | --- |

5O

| 5P | Veeldatud maagaas – madala temperatuuri katse |
| --- | --- |

5P

| 5Q | Mittemetallosade kokkusobivus soojuskandjaga |
| --- | --- |

5Q

| 6. | Surumaagaasi kasutavate M2- ja M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite märgistust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

6.

| 7. | Veeldatud maagaasi kasutavate M2- ja M3-, N2- ja N3-kategooria mootorsõidukite märgistust reguleerivad sätted |
| --- | --- |

7.

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevat eeskirja kohaldatakse järgmise suhtes.

| 1.1. | I osa. | Kütusena surumaagaasi (CNG) ja/või veeldatud maagaasi (LNG) kasutavate M- ja N-kategooria (1) mootorsõidukite eriosad |
| --- | --- | --- |
| 1.2. | II osa. | M- ja N-kategooria (1) mootorsõidukid seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena |

1.1.

I osa.

Kütusena surumaagaasi (CNG) ja/või veeldatud maagaasi (LNG) kasutavate M- ja N-kategooria (1) mootorsõidukite eriosad

1.2.

II osa.

M- ja N-kategooria (1) mootorsõidukid seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena

2.   VIITED

Järgmistes standardites esitatud normid on käesoleva eeskirja säteteks käesolevas tekstis viitamise kaudu.

| ASTMi standardid (2) |
| --- |
| ASTM B117-90 | Soolvee (auru) katsetuste meetod |
| ASTM B154-92 | Vase ja vasesulamite elavhõbenitraadikatse |
| ASTM D522-92 | Lisatud orgaaniliste katete telje paindekatse |
| ASTM D1308-87 | Majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele viimistlusmaterjalidele |
| ASTM D2344-84 | Paralleelsete kiudkomposiitide nähtava kihtidevahelise nihkejõu katsemeetod lühikese kangi meetodil |
| ASTM D2794-92 | Orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile vastupidavuse katsemeetod |
| ASTM D3170-87 | Katete vastupidavus täketele |
| ASTM D3418-83 | Üleminekutemperatuuripolümeeride katsemeetod termilise analüüsiga |
| ASTM E647-93 | Väsimuspragude hulga kasvu mõõtmise standardmeetod |
| ASTM E813-89 | JIC, purunemissitkuse näitaja katsemeetod |
| ASTM G53-93 | Valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise standardpraktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide jaoks |
| BSI standardid (3) |
| BS 5045 | Osa 1 (1982): Transporditavad gaasimahutid – õmbluseta terasest gaasimahutite nõuded mahuga üle 0,5 l vett |
| BS 7448-91 | Mehaanilise purunemissitkuse katsed. Osa 1: BS PD 6493-1991 KIC, kriitilise COD ja kriitilise J väärtuste määramise meetod. Keevisliidetega struktuuride mõrade taseme A vastuvõetavuse hindamise juhend ja meetodid; metallmaterjalid |
| EN-standardid (4) |
| EN 13322-2 2003 | Transporditavad gaasiballoonid. Taastäidetavad keevitatud terasest gaasiballoonid. Kavandamine ja valmistamine. Osa 2: Roostevaba teras |
| EN ISO 5817 2003 | Terase kaarkeevisliited; kvaliteeditasemed keevitusdefektide järgi |
| EN 1251-2 2000 | Krüotehnilised anumad. Vaakumisolatsiooniga anumad mahuga 1 000 liitrit või alla selle |
| EN 895:1995 | Metalsete materjalide keevisõmbluste purustav katsetamine. Ristsuunalised (põiksuunalised) tõmbekatsed |
| EN 910:1996 | Metalsete materjalide keevisõmbluste purustav katsetamine. Paindekatsed |
| EN 1435:1997 | Keevisõmbluste mittepurustav kontrollimine. Keevisliidete radiograafiline uurimine |
| EN 6892-1:2009 | Metallmaterjalid. Tõmbekatse |
| EN 10045-1:1990 | Metallmaterjalide löökpaindeteim Charpy meetodil. Katsemeetod (V- ja U-soonega) |
| ISO standardid (5) |
| ISO 37 | Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Tõmbepingeomaduste määramine |
| ISO 148:1983 | Teras. Charpy löökpaindeteim (v-soon) |
| ISO 188 | Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Vanandamisele ja kuumusele vastupidavuse katsed |
| ISO 306:1987 | Plastmaterjal. Termoplastsed materjalid. Vicat' pehmenemistemperatuuri määramine |
| ISO 527 Pt 1-93 | Plastmaterjalid. Tõmbeomaduste määramine. Osa 1: Üldpõhimõtted |
| ISO 642-79 | Terase karastatavuse katse otste karastamise teel (Jominy katse) |
| ISO 12991 | Veeldatud maagaas (LNG). Mootorsõidukites kasutatavad transporditavad paagid |
| ISO 1307 | Üldistel tööstuslikel eesmärkidel kasutatavad kummi- ja plastvoolikud. Ava läbimõõdud ja tolerantsid ning pikkuse tolerantsid |
| ISO 1402 | Kummi- ja plastvoolikud ning voolikukomplektid. Hüdrostaatiline katsetamine |
| ISO 1431 | Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Vastupidavus osoonist tingitud pragunemisele |
| ISO 1436 | Kummivoolikud ja voolikukomplektid. Traatsukaga tugevdatud hüdrovoolikud õli- või veepõhistele vedelikele. Spetsifikatsioon |
| ISO 1817 | Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Vedelike mõju määramine |
| ISO 2808-91 | Värvid ja lakid. Kihi paksuse määramine |
| ISO 3628-78 | Klaaskiuga sarrustatud materjalid. Tõmbeomaduste määramine |
| ISO 4080 | Kummi- ja plastvoolikud ning voolikukomplektid. Gaasi läbitungimisvõime määramine |
| ISO 4624-78 | Värvid ja lakid. Tõmbeteim nakke määramiseks |
| ISO 4672 | Kumm ja plast. Painduvuskatsed madalal temperatuuril |
| ISO 6982-84 | Metallmaterjalid. Tõmbeomaduste katsetamine |
| ISO 6506-1981 | Metallmaterjalid. Kõvaduskatse. Brinelli katse |
| ISO 6508-1986 | Metallmaterjalid. Kõvaduskatse. Rockwelli katse (skaala ABCDEFGHK) |
| ISO 7225 | Gaasiballoonide hoiatussildid |
| ISO/DIS 7866-1992 | Täidetavad transporditavad õmbluseta alumiiniumisulamist balloonid ülemaailmseks kasutuseks: disainilahendus, tootmine ja tunnustamine |
| ISO 9001:1994 | Kvaliteedi tagamine projekteerimisel/tootearenduses. Tootmine, paigaldamine ja hooldamine |
| ISO 9002:1994 | Kvaliteedi tagamine tootmisel ja paigaldamisel |
| ISO/DIS 12737 | Metallmaterjalid. Pinnale avaldatava surve suhtes purunemissitkuse määramine |
| ISO 12991 | Veeldatud maagaas (LNG). Mootorsõidukites kasutatavad transporditavad paagid |
| ISO 14469-1:2004 | Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) tankimisotsik. Osa 1: 20 MPa (200 baari) otsik |
| ISO 14469-2:2007 | Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) tankimisotsik. Osa 2: 20 MPa (200 baari) otsik |
| ISO 15500 | Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) kütusesüsteemi osad |
| ISO 21028-1:2004 | Krüotehnilised anumad. Nõuded krüogeensel temperatuuril kasutatavate materjalide kõvadusele. Osa 1: Temperatuurid alla – 80 °C |
| ISO 21029-1:2004 | Krüotehnilised anumad. Transporditavad vaakum-isoleeritud, mitte üle 1 000-liitrise mahuga. Osa 1: Konstruktsioon, valmistamine, kontrollimine ja katsetamine |
| ISO/IEC juhend 25-1990 | Üldnõuded katselaboratooriumide tehnilisele pädevusele |
| ISO/IEC juhend 48-1986 | Kolmandate isikute hindamise ja varustuskvaliteedi süsteemi registreerimise suunised |
| ISO/DIS 9809 | Transporditavad õmbluseta terasest gaasiballoonid: konstrueerimine, ehitus ja katsetamine. Osa 1: Karastatud ja tempereeritud terasest balloonid terase tõmbetugevusega alla 1 100 MPa |
| ISO 11439 | Gaasiballoonid. Kõrgrõhuballoonid maagaasikütuse hoidmiseks mootorsõidukis |
| NACE standard (6) |
| NACE TM0177-90 | Metallide laboratooriumikatsed H2S keskkondades sulfiidisurvest tuleneva mõranemise kohta |
| EMK eeskirjad (7) |
| Eeskiri nr 10 | Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega |
| USA riiklikud eeskirjad (8) |
| 49 CFR 393.67 | Vedelkütusepaagid |
| SAE standardid (9) |
| SAE J2343-2008 | Keskmistes ja raskeveokites veeldatud maagaasi kasutamise soovitatav tava |

ASTMi standardid (2)

ASTM B117-90

Soolvee (auru) katsetuste meetod

ASTM B154-92

Vase ja vasesulamite elavhõbenitraadikatse

ASTM D522-92

Lisatud orgaaniliste katete telje paindekatse

ASTM D1308-87

Majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele viimistlusmaterjalidele

ASTM D2344-84

Paralleelsete kiudkomposiitide nähtava kihtidevahelise nihkejõu katsemeetod lühikese kangi meetodil

ASTM D2794-92

Orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile vastupidavuse katsemeetod

ASTM D3170-87

Katete vastupidavus täketele

ASTM D3418-83

Üleminekutemperatuuripolümeeride katsemeetod termilise analüüsiga

ASTM E647-93

Väsimuspragude hulga kasvu mõõtmise standardmeetod

ASTM E813-89

JIC, purunemissitkuse näitaja katsemeetod

ASTM G53-93

Valguse ja veega kokkupuutuvate seadmete juhtimise standardpraktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide jaoks

BSI standardid (3)

BS 5045

Osa 1 (1982): Transporditavad gaasimahutid – õmbluseta terasest gaasimahutite nõuded mahuga üle 0,5 l vett

BS 7448-91

Mehaanilise purunemissitkuse katsed. Osa 1: BS PD 6493-1991 KIC, kriitilise COD ja kriitilise J väärtuste määramise meetod. Keevisliidetega struktuuride mõrade taseme A vastuvõetavuse hindamise juhend ja meetodid; metallmaterjalid

EN-standardid (4)

EN 13322-2 2003

Transporditavad gaasiballoonid. Taastäidetavad keevitatud terasest gaasiballoonid. Kavandamine ja valmistamine. Osa 2: Roostevaba teras

EN ISO 5817 2003

Terase kaarkeevisliited; kvaliteeditasemed keevitusdefektide järgi

EN 1251-2 2000

Krüotehnilised anumad. Vaakumisolatsiooniga anumad mahuga 1 000 liitrit või alla selle

EN 895:1995

Metalsete materjalide keevisõmbluste purustav katsetamine. Ristsuunalised (põiksuunalised) tõmbekatsed

EN 910:1996

Metalsete materjalide keevisõmbluste purustav katsetamine. Paindekatsed

EN 1435:1997

Keevisõmbluste mittepurustav kontrollimine. Keevisliidete radiograafiline uurimine

EN 6892-1:2009

Metallmaterjalid. Tõmbekatse

EN 10045-1:1990

Metallmaterjalide löökpaindeteim Charpy meetodil. Katsemeetod (V- ja U-soonega)

ISO standardid (5)

ISO 37

Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Tõmbepingeomaduste määramine

ISO 148:1983

Teras. Charpy löökpaindeteim (v-soon)

ISO 188

Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Vanandamisele ja kuumusele vastupidavuse katsed

ISO 306:1987

Plastmaterjal. Termoplastsed materjalid. Vicat' pehmenemistemperatuuri määramine

ISO 527 Pt 1-93

Plastmaterjalid. Tõmbeomaduste määramine. Osa 1: Üldpõhimõtted

ISO 642-79

Terase karastatavuse katse otste karastamise teel (Jominy katse)

ISO 12991

Veeldatud maagaas (LNG). Mootorsõidukites kasutatavad transporditavad paagid

ISO 1307

Üldistel tööstuslikel eesmärkidel kasutatavad kummi- ja plastvoolikud. Ava läbimõõdud ja tolerantsid ning pikkuse tolerantsid

ISO 1402

Kummi- ja plastvoolikud ning voolikukomplektid. Hüdrostaatiline katsetamine

ISO 1431

Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Vastupidavus osoonist tingitud pragunemisele

ISO 1436

Kummivoolikud ja voolikukomplektid. Traatsukaga tugevdatud hüdrovoolikud õli- või veepõhistele vedelikele. Spetsifikatsioon

ISO 1817

Vulkaniseeritud või termoplastne kumm. Vedelike mõju määramine

ISO 2808-91

Värvid ja lakid. Kihi paksuse määramine

ISO 3628-78

Klaaskiuga sarrustatud materjalid. Tõmbeomaduste määramine

ISO 4080

Kummi- ja plastvoolikud ning voolikukomplektid. Gaasi läbitungimisvõime määramine

ISO 4624-78

Värvid ja lakid. Tõmbeteim nakke määramiseks

ISO 4672

Kumm ja plast. Painduvuskatsed madalal temperatuuril

ISO 6982-84

Metallmaterjalid. Tõmbeomaduste katsetamine

ISO 6506-1981

Metallmaterjalid. Kõvaduskatse. Brinelli katse

ISO 6508-1986

Metallmaterjalid. Kõvaduskatse. Rockwelli katse (skaala ABCDEFGHK)

ISO 7225

Gaasiballoonide hoiatussildid

ISO/DIS 7866-1992

Täidetavad transporditavad õmbluseta alumiiniumisulamist balloonid ülemaailmseks kasutuseks: disainilahendus, tootmine ja tunnustamine

ISO 9001:1994

Kvaliteedi tagamine projekteerimisel/tootearenduses. Tootmine, paigaldamine ja hooldamine

ISO 9002:1994

Kvaliteedi tagamine tootmisel ja paigaldamisel

ISO/DIS 12737

Metallmaterjalid. Pinnale avaldatava surve suhtes purunemissitkuse määramine

ISO 12991

Veeldatud maagaas (LNG). Mootorsõidukites kasutatavad transporditavad paagid

ISO 14469-1:2004

Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) tankimisotsik. Osa 1: 20 MPa (200 baari) otsik

ISO 14469-2:2007

Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) tankimisotsik. Osa 2: 20 MPa (200 baari) otsik

ISO 15500

Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) kütusesüsteemi osad

ISO 21028-1:2004

Krüotehnilised anumad. Nõuded krüogeensel temperatuuril kasutatavate materjalide kõvadusele. Osa 1: Temperatuurid alla – 80 °C

ISO 21029-1:2004

Krüotehnilised anumad. Transporditavad vaakum-isoleeritud, mitte üle 1 000-liitrise mahuga. Osa 1: Konstruktsioon, valmistamine, kontrollimine ja katsetamine

ISO/IEC juhend 25-1990

Üldnõuded katselaboratooriumide tehnilisele pädevusele

ISO/IEC juhend 48-1986

Kolmandate isikute hindamise ja varustuskvaliteedi süsteemi registreerimise suunised

ISO/DIS 9809

Transporditavad õmbluseta terasest gaasiballoonid: konstrueerimine, ehitus ja katsetamine. Osa 1: Karastatud ja tempereeritud terasest balloonid terase tõmbetugevusega alla 1 100 MPa

ISO 11439

Gaasiballoonid. Kõrgrõhuballoonid maagaasikütuse hoidmiseks mootorsõidukis

NACE standard (6)

NACE TM0177-90

Metallide laboratooriumikatsed H2S keskkondades sulfiidisurvest tuleneva mõranemise kohta

EMK eeskirjad (7)

Eeskiri nr 10

Ühtsed sätted, mis käsitlevad sõidukite tüübikinnitust seoses elektromagnetilise ühilduvusega

USA riiklikud eeskirjad (8)

49 CFR 393.67

Vedelkütusepaagid

SAE standardid (9)

SAE J2343-2008

Keskmistes ja raskeveokites veeldatud maagaasi kasutamise soovitatav tava

3.   OSADE KLASSIFIKATSIOON

| Klass 0 | Kõrge rõhuga osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 3 MPa ja maksimaalselt 26 MPa. |
| --- | --- |
| Klass 1 | Keskmise rõhuga osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa). |
| Klass 2 | Madala rõhuga osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 20 kPa ja maksimaalselt 450 kPa. |
| Klass 3 | Keskmise rõhuga osad, nagu kaitseklapid või kaitseklappidega kaitstud osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa). |
| Klass 4 | Osad, mis puutuvad kokku gaasiga rõhul alla 20 kPa. |
| Klass 5 | Osad, mis puutuvad kokku gaasiga temperatuuril alla – 40 °C.
  Osa võib koosneda mitmest koostisosast, mis kuuluvad vastavalt maksimaalsele töörõhule ja funktsioonile eri klassi.
  Sõidukites kasutatavad CNG- ja/või LNG-osad klassifitseeritakse töörõhu, temperatuuri ja funktsiooni järgi, nagu näidatud joonisel 1-1. |

Klass 0

Kõrge rõhuga osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 3 MPa ja maksimaalselt 26 MPa.

Klass 1

Keskmise rõhuga osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa).

Klass 2

Madala rõhuga osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 20 kPa ja maksimaalselt 450 kPa.

Klass 3

Keskmise rõhuga osad, nagu kaitseklapid või kaitseklappidega kaitstud osad – hõlmab torusid ja toruliitmikke, mis sisaldavad surumaagaasi rõhul üle 450 kPa ja maksimaalselt 3 000 kPa (3 MPa).

Klass 4

Osad, mis puutuvad kokku gaasiga rõhul alla 20 kPa.

Klass 5

Osad, mis puutuvad kokku gaasiga temperatuuril alla – 40 °C.

Osa võib koosneda mitmest koostisosast, mis kuuluvad vastavalt maksimaalsele töörõhule ja funktsioonile eri klassi.

Sõidukites kasutatavad CNG- ja/või LNG-osad klassifitseeritakse töörõhu, temperatuuri ja funktsiooni järgi, nagu näidatud joonisel 1-1.

Joonis 1-1

CNG- ja/või LNG-osade klassifitseerimise skeem

Katsed, mida tuleb teha konkreetse klassi osadega (v.a CNG-balloonid ja LNG-paagid)

| Katse | Klass 0 | Klass 1 | Klass 2 | Klass 3 | Klass 4 | Klass 5 | Lisa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülerõhk või tugevus | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Välisleke | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Siseleke | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Vastupidavuskatsed | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivus | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Korrosioonikatse | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Vastupidavus kuivale kuumusele | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Osooniga vanandamine | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Survekatsed/purustavad katsed | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Temperatuuritsükkel | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Survetsükkel | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Vastupidavus vibratsioonile | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Töötemperatuurid | X | X | X | X | X | X | 5O |
| LNG madala temperatuuri katse | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | kohaldatakse |
| O | = | ei kohaldata |
| A | = | vajaduse korral |

Katse

Klass 0

Klass 1

Klass 2

Klass 3

Klass 4

Klass 5

Lisa

Ülerõhk või tugevus

X

X

X

X

O

X

5A

Välisleke

X

X

X

X

O

X

5B

Siseleke

A

A

A

A

O

A

5C

Vastupidavuskatsed

A

A

A

A

O

A

5L

Surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivus

A

A

A

A

A

A

5D

Korrosioonikatse

X

X

X

X

X

A

5E

Vastupidavus kuivale kuumusele

A

A

A

A

A

A

5F

Osooniga vanandamine

A

A

A

A

A

A

5G

Survekatsed/purustavad katsed

X

O

O

O

O

A

5M

Temperatuuritsükkel

A

A

A

A

O

A

5H

Survetsükkel

X

O

O

O

O

A

5I

Vastupidavus vibratsioonile

A

A

A

A

O

A

5N

Töötemperatuurid

X

X

X

X

X

X

5O

LNG madala temperatuuri katse

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

kohaldatakse

O

=

ei kohaldata

A

=

vajaduse korral

4.   MÕISTED

| 4.1. | „Rõhk” – atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk, kui ei ole teisiti nimetatud. |
| --- | --- |

4.1.

„Rõhk” – atmosfäärirõhu suhtes mõõdetud rõhk, kui ei ole teisiti nimetatud.

| 4.2. | „Tarnerõhk” või „talitlusrõhk” – väljareguleeritud rõhk ühtlase gaasitemperatuuri 15 °C juures. Veeldatud maagaasi korral tähendab tarnerõhk kasutusel oleva paagi ettenähtud väljareguleeritud rõhku, mille avaldab tootja. |
| --- | --- |

4.2.

„Tarnerõhk” või „talitlusrõhk” – väljareguleeritud rõhk ühtlase gaasitemperatuuri 15 °C juures. Veeldatud maagaasi korral tähendab tarnerõhk kasutusel oleva paagi ettenähtud väljareguleeritud rõhku, mille avaldab tootja.

| 4.3. | „Katserõhk” – rõhk, milleni asjaomane osa viiakse vastavuskatsete käigus. Veeldatud maagaasi paagi korral on selleks ökonomaiserile seadistatud rõhk või mootorile vajalik veeldatud maagaasi normaalne küllastumisrõhk. Surumaagaasiballooni korral on selleks rõhk, mille juures ballooni hüdrauliliselt katsetatakse. |
| --- | --- |

4.3.

„Katserõhk” – rõhk, milleni asjaomane osa viiakse vastavuskatsete käigus. Veeldatud maagaasi paagi korral on selleks ökonomaiserile seadistatud rõhk või mootorile vajalik veeldatud maagaasi normaalne küllastumisrõhk. Surumaagaasiballooni korral on selleks rõhk, mille juures ballooni hüdrauliliselt katsetatakse.

| 4.4. | „Töörõhk” – maksimaalne rõhk, mille jaoks on asjaomane osa projekteeritud ja mis on vastava osa tugevuse kindlaksmääramise alus. Surumaagaasiballooni korral on selleks väljareguleeritud rõhk 20 MPa ühtse gaasitemperatuuri 15 °C juures. Veeldatud maagaasi paagi korral on selleks LNG-paagi primaarsele kaitseklapile seadistatud rõhk. |
| --- | --- |

4.4.

„Töörõhk” – maksimaalne rõhk, mille jaoks on asjaomane osa projekteeritud ja mis on vastava osa tugevuse kindlaksmääramise alus. Surumaagaasiballooni korral on selleks väljareguleeritud rõhk 20 MPa ühtse gaasitemperatuuri 15 °C juures. Veeldatud maagaasi paagi korral on selleks LNG-paagi primaarsele kaitseklapile seadistatud rõhk.

| 4.5. | „Töötemperatuurid” – lisas 5O märgitud temperatuurivahemike maksimumväärtused, mille juures on tagatud eriosa ohutu ja nõuetekohane toimimine ning mille jaoks nimetatud osa on projekteeritud ja heaks kiidetud. |
| --- | --- |

4.5.

„Töötemperatuurid” – lisas 5O märgitud temperatuurivahemike maksimumväärtused, mille juures on tagatud eriosa ohutu ja nõuetekohane toimimine ning mille jaoks nimetatud osa on projekteeritud ja heaks kiidetud.

| 4.6. | „Eriosa” tähendab järgmist:






  a) | mahuti (balloon või paak), |
| --- | --- | --- |

4.6.

„Eriosa” tähendab järgmist:

a)

mahuti (balloon või paak),

| b) | mahutile kinnitatud tarvikud, |
| --- | --- |

b)

mahutile kinnitatud tarvikud,

| c) | rõhuregulaator, |
| --- | --- |

c)

rõhuregulaator,

| d) | automaatventiil, |
| --- | --- |

d)

automaatventiil,

| e) | manuaalventiil, |
| --- | --- |

e)

manuaalventiil,

| f) | gaasivarustusseade, |
| --- | --- |

f)

gaasivarustusseade,

| g) | gaasivoolu reguleerseade, |
| --- | --- |

g)

gaasivoolu reguleerseade,

| h) | painduv kütusetoru, |
| --- | --- |

h)

painduv kütusetoru,

| i) | jäik kütusetoru, |
| --- | --- |

i)

jäik kütusetoru,

| j) | täiteüksus või -toru, |
| --- | --- |

j)

täiteüksus või -toru,

| k) | tagasilöögiklapp või kontrollklapp, |
| --- | --- |

k)

tagasilöögiklapp või kontrollklapp,

| l) | kaitseklapp (rõhuklapp), primaarne ja sekundaarne, |
| --- | --- |

l)

kaitseklapp (rõhuklapp), primaarne ja sekundaarne,

| m) | rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv), |
| --- | --- |

m)

rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv),

| n) | filter, |
| --- | --- |

n)

filter,

| o) | rõhu- või temperatuuriandur või indikaator, |
| --- | --- |

o)

rõhu- või temperatuuriandur või indikaator,

| p) | ülevooluklapp, |
| --- | --- |

p)

ülevooluklapp,

| q) | hooldusklapp, |
| --- | --- |

q)

hooldusklapp,

| r) | elektrooniline kontrollplokk, |
| --- | --- |

r)

elektrooniline kontrollplokk,

| s) | gaasikindel kest, |
| --- | --- |

s)

gaasikindel kest,

| t) | toruliitmik, |
| --- | --- |

t)

toruliitmik,

| u) | ventilatsioonivoolik, |
| --- | --- |

u)

ventilatsioonivoolik,

| v) | rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv), |
| --- | --- |

v)

rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv),

| w) | kütusejuhik, |
| --- | --- |

w)

kütusejuhik,

| x) | soojusvaheti/aurusti, |
| --- | --- |

x)

soojusvaheti/aurusti,

| y) | maagaasidetektor, |
| --- | --- |

y)

maagaasidetektor,

| z) | kütusepump (veeldatud maagaasile). |
| --- | --- |

z)

kütusepump (veeldatud maagaasile).

| 4.7. | „Multifunktsionaalne osa” – mis tahes eespool nimetatud eriosad, mis on ühendatud või sobitatud kokku üheks osaks. |
| --- | --- |

4.7.

„Multifunktsionaalne osa” – mis tahes eespool nimetatud eriosad, mis on ühendatud või sobitatud kokku üheks osaks.

| 4.8. | „Sõiduki tüübikinnituse andmine” – M- või N-kategooria sõidukitüübi kinnituse andmine seoses originaalvarustuses ette nähtud surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamisega sõiduki kütusena. |
| --- | --- |

4.8.

„Sõiduki tüübikinnituse andmine” – M- või N-kategooria sõidukitüübi kinnituse andmine seoses originaalvarustuses ette nähtud surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamisega sõiduki kütusena.

| 4.9. | „Sõidukitüüp” – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukitele on paigaldatud eriosad surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kütusena kasutamiseks ning mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste omaduste poolest:






  4.9.1. | tootja, |
| --- | --- | --- |

4.9.

„Sõidukitüüp” – mootorsõidukite kategooria, mille sõidukitele on paigaldatud eriosad surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kütusena kasutamiseks ning mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste omaduste poolest:

4.9.1.

tootja,

| 4.9.2. | tootja määratud tüübimärgistus, |
| --- | --- |

4.9.2.

tootja määratud tüübimärgistus,

| 4.9.3. | disainilahenduse ja konstruktsiooni põhiomadused:






  4.9.3.1. | šassii/põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused); |
| --- | --- | --- |

4.9.3.

disainilahenduse ja konstruktsiooni põhiomadused:

4.9.3.1.

šassii/põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused);

| 4.9.3.2. | surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutava varustuse paigaldus (ilmselged ja põhimõttelised erinevused). |
| --- | --- |

4.9.3.2.

surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutava varustuse paigaldus (ilmselged ja põhimõttelised erinevused).

| 4.10. | „Surumaagaasi süsteem” – osade (mahuti(d) või balloon(id), ventiilid, painduvad kütusetorud jne) ja ühendusosade (jäigad kütusetorud, toruliitmikud jne) koost, mis on paigaldatud kütusena surumaagaasi kasutavale mootorsõidukile. |
| --- | --- |

4.10.

„Surumaagaasi süsteem” – osade (mahuti(d) või balloon(id), ventiilid, painduvad kütusetorud jne) ja ühendusosade (jäigad kütusetorud, toruliitmikud jne) koost, mis on paigaldatud kütusena surumaagaasi kasutavale mootorsõidukile.

| 4.11. | „Veeldatud maagaasi süsteem” – osade (paagid, klapid, painduvad kütusetorud) ja ühendusosade (kütusetorud, liitmikud jne) koost, mis on paigaldatud kütusena veeldatud maagaasi kasutavale mootorsõidukile, ja sellega seotud osad kuni aurustini (kaasa arvatud). Voolusuunas vaadates aurusti taga asuvaid osi käsitatakse surumaagaasiosadena. |
| --- | --- |

4.11.

„Veeldatud maagaasi süsteem” – osade (paagid, klapid, painduvad kütusetorud) ja ühendusosade (kütusetorud, liitmikud jne) koost, mis on paigaldatud kütusena veeldatud maagaasi kasutavale mootorsõidukile, ja sellega seotud osad kuni aurustini (kaasa arvatud). Voolusuunas vaadates aurusti taga asuvaid osi käsitatakse surumaagaasiosadena.

| 4.12. | „Mahuti” (või balloon) – surumaagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum. |
| --- | --- |

4.12.

„Mahuti” (või balloon) – surumaagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum.

| 4.13. | „Mahuti tüüp” – mahutid, mis ei erine üksteisest lisas 3A nimetatud suuruse- ja materjaliomaduste poolest.






  4.13.1. | Mahuti võib olla:






  CNG-osade 1. klassi | puhul metallist; |
| --- | --- | --- | --- |
| CNG-osade 2. klassi | puhul vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis); |
| CNG-osade 3. klassi | puhul: vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis); |
| CNG-osade 4. klassi | puhul: vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit). |

4.13.

„Mahuti tüüp” – mahutid, mis ei erine üksteisest lisas 3A nimetatud suuruse- ja materjaliomaduste poolest.

4.13.1.

Mahuti võib olla:

CNG-osade 1. klassi

puhul metallist;

CNG-osade 2. klassi

puhul vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis);

CNG-osade 3. klassi

puhul: vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis);

CNG-osade 4. klassi

puhul: vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit).

| 4.14. | „Paak” (või anum) – veeldatud maagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum. |
| --- | --- |

4.14.

„Paak” (või anum) – veeldatud maagaasi hoidmiseks mõeldud mis tahes anum.

| 4.15. | „Paagi tüüp” – paagid, mis ei erine üksteisest lisas 3B nimetatud suuruse ja materjaliomaduste poolest. |
| --- | --- |

4.15.

„Paagi tüüp” – paagid, mis ei erine üksteisest lisas 3B nimetatud suuruse ja materjaliomaduste poolest.

| 4.16. | „Mahutile või paagile kinnitatud tarvikud” – järgmised osad (kuid mitte ainult need osad), kas eraldi või ühendatuna, kui need on mahuti või paagi külge kinnitatud:
  4.16.1.   „manuaalventiil”– käsitsi juhitav ventiil;
  4.16.2.   „rõhuandur/indikaator”– survestatud seade, mis näitab gaasi või vedeliku rõhku;
  4.16.3.   „ülevooluklapp”– seade, mis kindlaksmääratud koguse ületamisel lülitab gaasivoolu automaatselt välja või piirab seda;
  4.16.4.   „gaasikindel kest”– seade koos gaasi ventilatsioonitoruga, mis suunab gaasilekke sõidukist välja. |
| --- | --- |

4.16.

„Mahutile või paagile kinnitatud tarvikud” – järgmised osad (kuid mitte ainult need osad), kas eraldi või ühendatuna, kui need on mahuti või paagi külge kinnitatud:

4.16.1.   „manuaalventiil”– käsitsi juhitav ventiil;

4.16.2.   „rõhuandur/indikaator”– survestatud seade, mis näitab gaasi või vedeliku rõhku;

4.16.3.   „ülevooluklapp”– seade, mis kindlaksmääratud koguse ületamisel lülitab gaasivoolu automaatselt välja või piirab seda;

4.16.4.   „gaasikindel kest”– seade koos gaasi ventilatsioonitoruga, mis suunab gaasilekke sõidukist välja.

| 4.17. | „Ventiil” – seade, mille abil saab reguleerida vedelikuvoolu. |
| --- | --- |

4.17.

„Ventiil” – seade, mille abil saab reguleerida vedelikuvoolu.

| 4.18. | „Automaatventiil” – ventiil, mida ei juhita käsitsi. |
| --- | --- |

4.18.

„Automaatventiil” – ventiil, mida ei juhita käsitsi.

| 4.19. | „Ballooni automaatventiil” – jäigalt balloonile kinnitatud automaatventiil, mis reguleerib gaasivoolu toiteseadmetesse. Automaatventiili nimetatakse ka kaugjuhitavaks hooldusventiiliks. |
| --- | --- |

4.19.

„Ballooni automaatventiil” – jäigalt balloonile kinnitatud automaatventiil, mis reguleerib gaasivoolu toiteseadmetesse. Automaatventiili nimetatakse ka kaugjuhitavaks hooldusventiiliks.

| 4.20. | „Tagasilöögiklapp” või „kontrollklapp” – automaatventiil, mis võimaldab gaasi/vedeliku voolamist ainult ühes suunas. |
| --- | --- |

4.20.

„Tagasilöögiklapp” või „kontrollklapp” – automaatventiil, mis võimaldab gaasi/vedeliku voolamist ainult ühes suunas.

| 4.21. | „Ülevooluklapp” (ülevoolu piirav seade) – seade, mis kindlaksmääratud koguse ületamisel lülitab gaasi või vedeliku voolu automaatselt välja või piirab seda. |
| --- | --- |

4.21.

„Ülevooluklapp” (ülevoolu piirav seade) – seade, mis kindlaksmääratud koguse ületamisel lülitab gaasi või vedeliku voolu automaatselt välja või piirab seda.

| 4.22. | „Manuaalventiil” – jäigalt balloonile kinnitatud käsitsi juhitav ventiil. |
| --- | --- |

4.22.

„Manuaalventiil” – jäigalt balloonile kinnitatud käsitsi juhitav ventiil.

| 4.23. | „Kaitseklapp (rõhuklapp)” – seade, mis hoiab ära eelnevalt kindlaksmääratud vastuvoolurõhu ületamise. |
| --- | --- |

4.23.

„Kaitseklapp (rõhuklapp)” – seade, mis hoiab ära eelnevalt kindlaksmääratud vastuvoolurõhu ületamise.

| 4.24. | „Hooldusklapp” – isolatsiooniventiil, mis suletakse ainult sõiduki hooldamise ajaks. |
| --- | --- |

4.24.

„Hooldusklapp” – isolatsiooniventiil, mis suletakse ainult sõiduki hooldamise ajaks.

| 4.25. | „Filter” – kaitsesõel, mis eemaldab gaasi- või vedelikuvoolust võõrkehad. |
| --- | --- |

4.25.

„Filter” – kaitsesõel, mis eemaldab gaasi- või vedelikuvoolust võõrkehad.

| 4.26. | „Toruliitmik” – torude või voolikute süsteemis kasutatav ühendusdetail. |
| --- | --- |

4.26.

„Toruliitmik” – torude või voolikute süsteemis kasutatav ühendusdetail.

| 4.27. | „LNG-kütusepump” – seade, mis suurendab vedeliku rõhku (vedeliku või auru kujul), et varustada mootorit veeldatud maagaasiga. |
| --- | --- |

4.27.

„LNG-kütusepump” – seade, mis suurendab vedeliku rõhku (vedeliku või auru kujul), et varustada mootorit veeldatud maagaasiga.

| 4.28. | „Painduvad kütusetorud” – painduvad torud või voolikud, milles voolab maagaas. |
| --- | --- |

4.28.

„Painduvad kütusetorud” – painduvad torud või voolikud, milles voolab maagaas.

| 4.29. | „Jäigad kütusetorud” – torud, mis ei ole tavapärasel kasutusel ettenähtud painduma ja milles voolab maagaas. |
| --- | --- |

4.29.

„Jäigad kütusetorud” – torud, mis ei ole tavapärasel kasutusel ettenähtud painduma ja milles voolab maagaas.

| 4.30. | „Gaasivarustusseade” – seade gaaskütuse suunamiseks mootori sisselasketorustikku (karburaatorisse või injektorisse). |
| --- | --- |

4.30.

„Gaasivarustusseade” – seade gaaskütuse suunamiseks mootori sisselasketorustikku (karburaatorisse või injektorisse).

| 4.31. | „Gaasi ja õhu segaja” – mootorisse siseneva õhu ja gaaskütuse segamise seade. |
| --- | --- |

4.31.

„Gaasi ja õhu segaja” – mootorisse siseneva õhu ja gaaskütuse segamise seade.

| 4.32. | „Gaasiinjektor” – gaaskütuse mootorisse suunamise või sellega ühendatud sisselaskesüsteemi seade. |
| --- | --- |

4.32.

„Gaasiinjektor” – gaaskütuse mootorisse suunamise või sellega ühendatud sisselaskesüsteemi seade.

| 4.33. | „Gaasivoolu reguleerseade” – gaasivoolu mootorisse reguleeriv ja piirav seade, mis on paigaldatud voolusuunda arvestades pärast rõhuregulaatorit. |
| --- | --- |

4.33.

„Gaasivoolu reguleerseade” – gaasivoolu mootorisse reguleeriv ja piirav seade, mis on paigaldatud voolusuunda arvestades pärast rõhuregulaatorit.

| 4.34. | „Rõhuregulaator” – seade, mida kasutatakse surumaagaasi või veeldatud maagaasi rõhu reguleerimiseks. |
| --- | --- |

4.34.

„Rõhuregulaator” – seade, mida kasutatakse surumaagaasi või veeldatud maagaasi rõhu reguleerimiseks.

| 4.35. | „Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv)” – ühekordse kasutusega seade, mille aktiveerib liiga kõrge temperatuur ja/või rõhk ning mis laseb ballooni purunemise eest kaitsmiseks gaasi välja. |
| --- | --- |

4.35.

„Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv)” – ühekordse kasutusega seade, mille aktiveerib liiga kõrge temperatuur ja/või rõhk ning mis laseb ballooni purunemise eest kaitsmiseks gaasi välja.

| 4.36. | „Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv)” (seadet nimetatakse ka ülerõhuklapiks) – ühekordse kasutusega seade, mille aktiveerib liiga kõrge rõhk ning mis hoiab ära eelnevalt kindlaksmääratud vastuvoolurõhu ületamise. |
| --- | --- |

4.36.

„Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv)” (seadet nimetatakse ka ülerõhuklapiks) – ühekordse kasutusega seade, mille aktiveerib liiga kõrge rõhk ning mis hoiab ära eelnevalt kindlaksmääratud vastuvoolurõhu ületamise.

| 4.37. | „Täiteüksus või -toru” – sõidukile kinnitatud seade, mida kasutatakse mahuti või paagi täitmiseks tanklas. |
| --- | --- |

4.37.

„Täiteüksus või -toru” – sõidukile kinnitatud seade, mida kasutatakse mahuti või paagi täitmiseks tanklas.

| 4.38. | „Elektrooniline kontrollplokk (CNG/LNG)” – seade, mis reguleerib mootori gaasivajadust ja teisi mootoriparameetreid ning sulgeb ohutuse kaalutlustel automaatselt automaatventiili. |
| --- | --- |

4.38.

„Elektrooniline kontrollplokk (CNG/LNG)” – seade, mis reguleerib mootori gaasivajadust ja teisi mootoriparameetreid ning sulgeb ohutuse kaalutlustel automaatselt automaatventiili.

| 4.39. | „Osade tüüp” – punktides 4.17–4.38 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguste põhiomaduste poolest nagu materjalid, töörõhk ja töötemperatuurid. |
| --- | --- |

4.39.

„Osade tüüp” – punktides 4.17–4.38 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguste põhiomaduste poolest nagu materjalid, töörõhk ja töötemperatuurid.

| 4.40. | „Elektroonilise kontrollploki tüüp” – punktis 4.38 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguse põhiomaduse poolest nagu tarkvara põhimõtted, kuid esineda võivad väikesed muudatused. |
| --- | --- |

4.40.

„Elektroonilise kontrollploki tüüp” – punktis 4.38 nimetatud osad, mis ei erine üksteisest niisuguse põhiomaduse poolest nagu tarkvara põhimõtted, kuid esineda võivad väikesed muudatused.

| 4.41. | „Soojusvaheti/aurusti” – seade, mille abil veeldatud maagaas muudetakse surumaagaasiks. |
| --- | --- |

4.41.

„Soojusvaheti/aurusti” – seade, mille abil veeldatud maagaas muudetakse surumaagaasiks.

| 4.42. | „Veeldatud maagaas (LNG)” (kasutatakse ka nimetust vedel maagaas) – krüogeenne vedelik, mille saamiseks alandatakse maagaasi temperatuur atmosfäärirõhu juures – 161,7 °C tasemele ja mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks. |
| --- | --- |

4.42.

„Veeldatud maagaas (LNG)” (kasutatakse ka nimetust vedel maagaas) – krüogeenne vedelik, mille saamiseks alandatakse maagaasi temperatuur atmosfäärirõhu juures – 161,7 °C tasemele ja mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks.

| 4.43. | „Surumaagaas (CNG)” – survestatud maagaas, mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks. |
| --- | --- |

4.43.

„Surumaagaas (CNG)” – survestatud maagaas, mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks.

| 4.44. | „Iseeneslik aurustumine” – veeldatud maagaasi aurustumine ümbritseva keskkonna soojuse mõjul. |
| --- | --- |

4.44.

„Iseeneslik aurustumine” – veeldatud maagaasi aurustumine ümbritseva keskkonna soojuse mõjul.

| 4.45. | „Ventileerimine” – hoiumahutist/paagist aurude väljajuhtimine. |
| --- | --- |

4.45.

„Ventileerimine” – hoiumahutist/paagist aurude väljajuhtimine.

| 4.46. | „Ventileerimissüsteem” – süsteem, mis reguleerib maagaasi väljalaskmist veeldatud maagaasi hoiuseadmest. |
| --- | --- |

4.46.

„Ventileerimissüsteem” – süsteem, mis reguleerib maagaasi väljalaskmist veeldatud maagaasi hoiuseadmest.

| 4.47. | „Automaatne pingestamine” – metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutatav survemenetlus, milles venitatakse vooderdist üle selle elastsuspiiri, põhjustades püsiva plastilise deformatsiooni, mille tulemusena on vooderdisel sisemise nullrõhu juures survepinged ja kiududel tõmbepinged. |
| --- | --- |

4.47.

„Automaatne pingestamine” – metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutatav survemenetlus, milles venitatakse vooderdist üle selle elastsuspiiri, põhjustades püsiva plastilise deformatsiooni, mille tulemusena on vooderdisel sisemise nullrõhu juures survepinged ja kiududel tõmbepinged.

| 4.48. | „Automaatse pingestamise rõhk” – surve täismähisega balloonis, mille juures saavutatakse vajalik pingete jaotus vooderdise ja mähise vahel. |
| --- | --- |

4.48.

„Automaatse pingestamise rõhk” – surve täismähisega balloonis, mille juures saavutatakse vajalik pingete jaotus vooderdise ja mähise vahel.

| 4.49. | „Partii – komposiitballoonid” – „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama suuruse, disainilahenduse, valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga kvalifitseeritud vooderdistest toodetud balloonide rühma. |
| --- | --- |

4.49.

„Partii – komposiitballoonid” – „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama suuruse, disainilahenduse, valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga kvalifitseeritud vooderdistest toodetud balloonide rühma.

| 4.50. | „Partii – metallballoonid ja -vooderdised” – „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide, tootmisprotsessi, tootmis- ja kuumtöötlemisseadmetega ning samade termilise töötlemise aja-, temperatuuri- ja atmosfääritingimuste juures valmistatud metallballoonide või -vooderdiste rühma. |
| --- | --- |

4.50.

„Partii – metallballoonid ja -vooderdised” – „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide, tootmisprotsessi, tootmis- ja kuumtöötlemisseadmetega ning samade termilise töötlemise aja-, temperatuuri- ja atmosfääritingimuste juures valmistatud metallballoonide või -vooderdiste rühma.

| 4.51. | „Partii – mittemetalsed vooderdised” – „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga valmistatud mittemetalsete vooderdiste rühma. |
| --- | --- |

4.51.

„Partii – mittemetalsed vooderdised” – „partii” tähendab käesolevas eeskirjas järjestikku sama nominaaldiameetri, seinapaksuse, disainilahenduse, konkreetsete valmistusmaterjalide ja tootmisprotsessiga valmistatud mittemetalsete vooderdiste rühma.

| 4.52. | „Partii limiidid” –„partii” suuruseks ei ole ühelgi juhul lubatud rohkem kui 200 valmis ballooni (arvestamata purustavates katsetes kasutatavaid balloone või vooderdisi) või üks järjestikuse tootmise vahetus, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem. |
| --- | --- |

4.52.

„Partii limiidid” –„partii” suuruseks ei ole ühelgi juhul lubatud rohkem kui 200 valmis ballooni (arvestamata purustavates katsetes kasutatavaid balloone või vooderdisi) või üks järjestikuse tootmise vahetus, olenevalt sellest, kumb näitaja on suurem.

| 4.53. | „Komposiitballoon” – metalse või mittemetalse vooderdise ümber mähitud vaiguga immutatud filamendist valmistatud balloon. Mittemetalsete vooderdistega komposiitballoone nimetatakse täiskomposiitballoonideks. |
| --- | --- |

4.53.

„Komposiitballoon” – metalse või mittemetalse vooderdise ümber mähitud vaiguga immutatud filamendist valmistatud balloon. Mittemetalsete vooderdistega komposiitballoone nimetatakse täiskomposiitballoonideks.

| 4.54. | „Juhitud pingete põimimine” – rõngasmähisega metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutatav protsess, millega sisemise nullrõhu juures saavutatakse vooderdises survepinged ja mähises tõmbepinged, põimides tugevdavaid filamente kõrge pinge juures. |
| --- | --- |

4.54.

„Juhitud pingete põimimine” – rõngasmähisega metallvooderdisega komposiitballoonide valmistamisel kasutatav protsess, millega sisemise nullrõhu juures saavutatakse vooderdises survepinged ja mähises tõmbepinged, põimides tugevdavaid filamente kõrge pinge juures.

| 4.55. | „Täitmisrõhk” – gaasirõhk balloonis vahetult pärast täitmise lõpetamist. |
| --- | --- |

4.55.

„Täitmisrõhk” – gaasirõhk balloonis vahetult pärast täitmise lõpetamist.

| 4.56. | „Valmisballoonid” – kasutusvalmis tavatoodangu tüüpi balloonid koos eraldusmärkide ja välise kattega, sh tootja ettenähtud isolatsiooniga, ilma lisaisolatsiooni või -kaitseta. |
| --- | --- |

4.56.

„Valmisballoonid” – kasutusvalmis tavatoodangu tüüpi balloonid koos eraldusmärkide ja välise kattega, sh tootja ettenähtud isolatsiooniga, ilma lisaisolatsiooni või -kaitseta.

| 4.57. | „Täismähis” – mähis, mille tugevdav filament on mähitud ballooni ümber nii ringsuunas kui ka teljesuunas. |
| --- | --- |

4.57.

„Täismähis” – mähis, mille tugevdav filament on mähitud ballooni ümber nii ringsuunas kui ka teljesuunas.

| 4.58. | „Gaasitemperatuur” – gaasi temperatuur balloonis. |
| --- | --- |

4.58.

„Gaasitemperatuur” – gaasi temperatuur balloonis.

| 4.59. | „Rõngasmähis” – mähis, mille tugevdav filament on mähitud vooderdise silindrikujulise osa ümber põhiliselt ringikujuliselt, nii et filament ei kanna märkimisväärset pinget ballooni pikiteljega paralleelses suunas. |
| --- | --- |

4.59.

„Rõngasmähis” – mähis, mille tugevdav filament on mähitud vooderdise silindrikujulise osa ümber põhiliselt ringikujuliselt, nii et filament ei kanna märkimisväärset pinget ballooni pikiteljega paralleelses suunas.

| 4.60. | „Vooderdis” – mahuti, mida kasutatakse gaasikindla sisemise kestana, millele mähitakse vajaliku tugevuse saavutamiseks filamendina tugevdavad kiud. Käesolevas standardis kirjeldatakse kahte vooderdise tüüpi: metallvooderdised, mis on projekteeritud kandma osa pingest koos tugevdusega, ja mittemetalsed vooderdised, mis pinget ei kanna. |
| --- | --- |

4.60.

„Vooderdis” – mahuti, mida kasutatakse gaasikindla sisemise kestana, millele mähitakse vajaliku tugevuse saavutamiseks filamendina tugevdavad kiud. Käesolevas standardis kirjeldatakse kahte vooderdise tüüpi: metallvooderdised, mis on projekteeritud kandma osa pingest koos tugevdusega, ja mittemetalsed vooderdised, mis pinget ei kanna.

| 4.61. | „Tootja” – isik või organisatsioon, kes vastutab surumaagaasi või veeldatud maagaasi eriosade disainilahenduse, valmistamise ja katsetamise eest. |
| --- | --- |

4.61.

„Tootja” – isik või organisatsioon, kes vastutab surumaagaasi või veeldatud maagaasi eriosade disainilahenduse, valmistamise ja katsetamise eest.

| 4.62. | „Maksimaalne rõhk” – väljareguleeritud rõhk, mis saavutatakse, kui töörõhuni täidetud balloonis oleva gaasi temperatuur tõstetakse maksimaalse töötemperatuurini. |
| --- | --- |

4.62.

„Maksimaalne rõhk” – väljareguleeritud rõhk, mis saavutatakse, kui töörõhuni täidetud balloonis oleva gaasi temperatuur tõstetakse maksimaalse töötemperatuurini.

| 4.63. | „Mähis” – vooderdisele lisatava filamendi ja vaiguga tugevdussüsteem. |
| --- | --- |

4.63.

„Mähis” – vooderdisele lisatava filamendi ja vaiguga tugevdussüsteem.

| 4.64. | „Eelpingestamine” – automaatse pingestamise või juhitud pingete rakendamise protsess. |
| --- | --- |

4.64.

„Eelpingestamine” – automaatse pingestamise või juhitud pingete rakendamise protsess.

| 4.65. | „Kasutusiga” – iga aastates, mille jooksul saab balloone vastavalt standardsetele kasutustingimustele ohutult kasutada. |
| --- | --- |

4.65.

„Kasutusiga” – iga aastates, mille jooksul saab balloone vastavalt standardsetele kasutustingimustele ohutult kasutada.

| 4.66. | „Väljareguleeritud rõhk” – gaasirõhk, kui on saavutatud etteantud väljareguleeritud temperatuur. |
| --- | --- |

4.66.

„Väljareguleeritud rõhk” – gaasirõhk, kui on saavutatud etteantud väljareguleeritud temperatuur.

| 4.67. | „Väljareguleeritud temperatuur” – ühtne gaasitemperatuur, kui kõik täitmisest põhjustatud temperatuurimuutused on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

4.67.

„Väljareguleeritud temperatuur” – ühtne gaasitemperatuur, kui kõik täitmisest põhjustatud temperatuurimuutused on kõrvaldatud.

| 4.68. | „Veeldatud maagaasi kinnijäämine” – veeldatud maagaasi sisaldumine konstantse mahuga suletud ruumis. |
| --- | --- |

4.68.

„Veeldatud maagaasi kinnijäämine” – veeldatud maagaasi sisaldumine konstantse mahuga suletud ruumis.

| 4.69. | „Krüogeenne temperatuur” – käesoleva eeskirja kohaldamisel temperatuur alla – 40 °C. |
| --- | --- |

4.69.

„Krüogeenne temperatuur” – käesoleva eeskirja kohaldamisel temperatuur alla – 40 °C.

| 4.70. | „Siseanum” või „sisepaak” – veeldatud maagaasi sisaldav kütusepaagi osa. |
| --- | --- |

4.70.

„Siseanum” või „sisepaak” – veeldatud maagaasi sisaldav kütusepaagi osa.

| 4.71. | „Välisanum” või „väliskest” – siseanumat või sisepaaki/-paake ja selle/nende isolatsioonisüsteemi ümbritsev kütusepaagi osa. |
| --- | --- |

4.71.

„Välisanum” või „väliskest” – siseanumat või sisepaaki/-paake ja selle/nende isolatsioonisüsteemi ümbritsev kütusepaagi osa.

| 4.72. | „Kütusejuhik” – kütuse sissepritseseadmeid ühendav toru või torustik. |
| --- | --- |

4.72.

„Kütusejuhik” – kütuse sissepritseseadmeid ühendav toru või torustik.

| 4.73. | „Veeldatud maagaasi otsik” – seade, mis võimaldab kütusevooliku ja veeldatud maagaasi täitetoru kiiret ja ohutut ühendamist ja lahtiühendamist. |
| --- | --- |

4.73.

„Veeldatud maagaasi otsik” – seade, mis võimaldab kütusevooliku ja veeldatud maagaasi täitetoru kiiret ja ohutut ühendamist ja lahtiühendamist.

| 4.74. | „Veeldatud maagaasi täitetoru” – sõiduki või hoiusüsteemiga ühendatud seade, kuhu sisestatakse veeldatud maagaasi otsik ja mis võimaldab kütust ohutult üle kanda. Täitetoru koosneb vähemalt korpusest ja korpusesse kinnitatud kontrollklapist. |
| --- | --- |

4.74.

„Veeldatud maagaasi täitetoru” – sõiduki või hoiusüsteemiga ühendatud seade, kuhu sisestatakse veeldatud maagaasi otsik ja mis võimaldab kütust ohutult üle kanda. Täitetoru koosneb vähemalt korpusest ja korpusesse kinnitatud kontrollklapist.

| 4.75. | „Automaatne seiskumisfaas” – ajavahemik, mille vältel sisepõlemismootor on kütuse säästmiseks automaatselt välja lülitunud ja see saab automaatselt jälle sisse lülituda. |
| --- | --- |

4.75.

„Automaatne seiskumisfaas” – ajavahemik, mille vältel sisepõlemismootor on kütuse säästmiseks automaatselt välja lülitunud ja see saab automaatselt jälle sisse lülituda.

I OSA

Kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate mootorsõidukite eriosade tüübikinnitus

5.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

5.1.   Eriosa või multifunktsionaalse osa tüübikinnituse taotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

5.2.   Sellele lisatakse allpool nimetatud dokumendid kolmes eksemplaris ja esitatakse järgmised üksikasjad:

| 5.2.1. | sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1A nimetatud asjakohaseid üksikasju; |
| --- | --- |

5.2.1.

sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1A nimetatud asjakohaseid üksikasju;

| 5.2.2. | eriosa või multifunktsionaalsete osade tüübi üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

5.2.2.

eriosa või multifunktsionaalsete osade tüübi üksikasjalik kirjeldus;

| 5.2.3. | eriosa või multifunktsionaalsete osade piisavalt üksikasjalik ja sobivas mõõtkavas joonis; |
| --- | --- |

5.2.3.

eriosa või multifunktsionaalsete osade piisavalt üksikasjalik ja sobivas mõõtkavas joonis;

| 5.2.4. | käesoleva eeskirja punktis 8 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitus. |
| --- | --- |

5.2.4.

käesoleva eeskirja punktis 8 sätestatud nõuetele vastavuse kinnitus.

5.3.   Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise teenistuse nõudmisel tuleb esitada eriosa või multifunktsionaalse osa näidised. Nõudmise korral tuleb esitada täiendavad näidised (maksimaalselt 3).

5.3.1.   Mahutite tootmise ettevalmistamisel tehakse iga 50 mahuti kohta (kvalifikatsioonipartii) [n] (10) mahutiga lisas 3A sätestatud purunevuse katsed. Veeldatud maagaasi paakide kohta vt lisa 3B.

6.   MÄRGISTUSED

6.1.   Kinnitamiseks esitatud eriosa või multifunktsionaalsete osade näidisel peab olema tootja nimi ning tüübi kaubanimi või -märk, k.a märgistus ettenähtud töötemperatuuride kohta („M” ja „C” vastavalt mõõduka või külma temperatuuri puhul, „L” LNG puhul), ning painduvate torude puhul ka tootmiskuu ja -aasta; asjaomane märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

6.1.1.   Lisaks punkti 6.1 sätetele kasutatakse ballooni automaatventiili puhul järgmisi lisatähiseid, mis vastavad lisa 4A punktile 2.2.4:

| a) | „H1”, |
| --- | --- |

a)

„H1”,

| b) | „H2”, |
| --- | --- |

b)

„H2”,

| c) | „H3”. |
| --- | --- |

c)

„H3”.

6.2.   Igal osal peab olema piisavalt ruumi tüübikinnituse märgi jaoks; see koht on näidatud punktis 5.2.3 nimetatud joonistel.

6.3.   Igal mahutil peab olema ka andmesilt järgmiste selgesti loetavate ja kustumatute andmetega:

| a) | seerianumber; |
| --- | --- |

a)

seerianumber;

| b) | mahutavus liitrites; |
| --- | --- |

b)

mahutavus liitrites;

| c) | märgistus „CNG”; |
| --- | --- |

c)

märgistus „CNG”;

| d) | talitlusrõhk/katserõhk (MPa); |
| --- | --- |

d)

talitlusrõhk/katserõhk (MPa);

| e) | mass (kg); |
| --- | --- |

e)

mass (kg);

| f) | tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 96/01); |
| --- | --- |

f)

tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 96/01);

| g) | punkti 7.4 kohane tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

g)

punkti 7.4 kohane tüübikinnitusmärk.

6.4.   Igal paagil peab olema ka andmesilt järgmiste selgesti loetavate ja kustumatute andmetega:

| a) | seerianumber; |
| --- | --- |

a)

seerianumber;

| b) | brutomahutavus liitrites; |
| --- | --- |

b)

brutomahutavus liitrites;

| c) | märgistus „LNG”; |
| --- | --- |

c)

märgistus „LNG”;

| d) | tarnerõhk/töörõhk (MPa); |
| --- | --- |

d)

tarnerõhk/töörõhk (MPa);

| e) | mass (kg); |
| --- | --- |

e)

mass (kg);

| f) | tootja; |
| --- | --- |

f)

tootja;

| g) | tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 96/01); |
| --- | --- |

g)

tüübikinnituse aasta ja kuu (nt 96/01);

| h) | märgistus „SISALDAB PUMPA töörõhuga *** MPa” juhul, kui paagile on monteeritud LNG-kütusepump, kus *** on pumba töörõhu väärtus; |
| --- | --- |

h)

märgistus „SISALDAB PUMPA töörõhuga *** MPa” juhul, kui paagile on monteeritud LNG-kütusepump, kus *** on pumba töörõhu väärtus;

| i) | punkti 7.4 kohane tüübikinnitusmärk. |
| --- | --- |

i)

punkti 7.4 kohane tüübikinnitusmärk.

7.   TÜÜBIKINNITUS

7.1.   Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud CNG-osade näidised vastavad käesoleva eeskirja punktide 8.1–8.11 nõuetele, antakse asjaomastele osadele tüübikinnitus.

Kui tüübikinnituse saamiseks esitatud LNG-osade näidised vastavad käesoleva eeskirja punktide 8.12–8.21 nõuetele, antakse asjaomastele osadele tüübikinnitus.

7.2.   Igale kinnituse saanud osa või multifunktsionaalse osa tüübile antakse tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri esimesed kaks numbrit (praegu 01, mis tähendab 01-seeria muudatusi) näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis tüübikinnituse väljastamise ajaks on eeskirjas tehtud. Üks ja sama lepinguosaline ei tohi anda sama numbrit teisele osatüübile.

7.3.   Teade CNG- või LNG-osa käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja rakendavatele lepinguosalistele vormis, mis vastab käesoleva eeskirja lisas 2B esitatud näidisele.

7.4.   Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud osatüübile vastavale osale tuleb lisaks punktides 6.1 ja 6.3 (CNG) ja 6.4 (LNG) kirjeldatud märkidele kinnitada punktis 6.2 kirjeldatud juurdepääsetavale kohale rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 7.4.1. | ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (11); |
| --- | --- |

7.4.1.

ringiga ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (11);

| 7.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 7.4.1 ette nähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. Osa tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad käesoleva eeskirja viimaste muudatuste seeriat ning järgnevad numbrikombinatsiooni kohad näitavad asjaomasele tüübikinnitustunnistusele kantud numbrit (vt punkti 7.2 ja lisa 2B). |
| --- | --- |

7.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 7.4.1 ette nähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. Osa tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad käesoleva eeskirja viimaste muudatuste seeriat ning järgnevad numbrikombinatsiooni kohad näitavad asjaomasele tüübikinnitustunnistusele kantud numbrit (vt punkti 7.2 ja lisa 2B).

7.5.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

7.6.   Käesoleva eeskirja lisas 2A on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

8.   SURUMAAGAASI JA/VÕI VEELDATUD MAAGASI OSADELE ESITATAVAD TEHNILISED NÕUDED

8.1.   Üldised nõuded

8.1.1.   Kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate sõidukite eriosad peavad toimima nõuetekohaselt, ohutult ning käesolevas eeskirjas kirjeldatud viisil.

Surumaagaasiga või veeldatud maagaasiga kokku puutuvate osade materjalid peavad sobima vastava gaasi kasutamiseks (vt lisa 5D).

Asjaomaste osade koostisosi, mille nõuetekohast ja ohutut toimimist võivad mõjutada surumaagaas/veeldatud maagaas, kõrge rõhk või vibratsioonid, katsetatakse käesoleva eeskirja lisades kirjeldatud viisidel. Eriti peab CNG-osade korral olema tagatud punktide 8.2–8.11 nõuete täitmine. LNG-osade korral peab olema tagatud punktide 8.12–8.21 nõuete täitmine.

Kütusena surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutavate sõidukite eriosad peavad vastama elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele, mis on ette nähtud eeskirja nr 10 muudatuste seerias 03, või samaväärsetele nõuetele.

8.2.   Nõuded surumaagaasi mahutitele

8.2.1.   Surumaagaasi mahutitele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3A sätetele.

8.3.   Sätted surumaagaasi mahutile kinnitatud osade kohta

8.3.1.   Surumaagaasi mahutil peavad olema vähemalt järgmised osad, mis võivad olla kas eraldi või ühendatud:

| 8.3.1.1. | manuaalventiil, |
| --- | --- |

8.3.1.1.

manuaalventiil,

| 8.3.1.2. | ballooni automaatventiil, |
| --- | --- |

8.3.1.2.

ballooni automaatventiil,

| 8.3.1.3. | rõhuvabastusseade, |
| --- | --- |

8.3.1.3.

rõhuvabastusseade,

| 8.3.1.4. | ülevooluklapp. |
| --- | --- |

8.3.1.4.

ülevooluklapp.

8.3.2.   Vajaduse korral võib surumaagaasi mahutil olla gaasikindel kest.

8.3.3.   Punktides 8.3.1–8.3.2 nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4 sätetele.

8.4–8.11.   Teiste CNG-osadega seotud sätted

Nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt järgmises tabelis märgitud lisade sätetele:

| Punkt | Osa | Lisa |
| --- | --- | --- |
| 8.4. | Automaatventiil
  Kontrollklapp või tagasilöögiklapp
  Kaitseklapp
  Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv)
  Ülevooluklapp
  Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv) | 4A |
| 8.5. | Painduv kütusetoru või -voolik | 4B |
| 8.6. | Surumaagaasi filter | 4C |
| 8.7. | Rõhuregulaator | 4D |
| 8.8. | Rõhu- ja temperatuuriandurid | 4E |
| 8.9. | Täiteüksus või paak | 4F |
| 8.10. | Gaasivoolu reguleerseade ning gaasi ja õhu segaja, injektor või kütusejuhik | 4G |
| 8.11. | Elektrooniline kontrollplokk | 4H |

Punkt

Osa

Lisa

8.4.

Automaatventiil

Kontrollklapp või tagasilöögiklapp

Kaitseklapp

Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv)

Ülevooluklapp

Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv)

4A

8.5.

Painduv kütusetoru või -voolik

4B

8.6.

Surumaagaasi filter

4C

8.7.

Rõhuregulaator

4D

8.8.

Rõhu- ja temperatuuriandurid

4E

8.9.

Täiteüksus või paak

4F

8.10.

Gaasivoolu reguleerseade ning gaasi ja õhu segaja, injektor või kütusejuhik

4G

8.11.

Elektrooniline kontrollplokk

4H

8.12.   Nõuded veeldatud maagaasi paakidele

8.12.1.   Veeldatud maagaasi paakidele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3B sätetele.

8.12.2.   Kütusepaagi ületäitmise vältimiseks peab olema paigaldatud asjakohane süsteem.

8.13.   Sätted veeldatud maagaasi paagile kinnitatud osade kohta

8.13.1.   Veeldatud maagaasi paagil peavad olema vähemalt järgmised osad, mis võivad olla kas eraldi või ühendatud (eriti hoolikalt tuleb vältida veeldatud maagaasi ruumi kinnijäämist):

| 8.13.1.1. | kaitseklapp; |
| --- | --- |

8.13.1.1.

kaitseklapp;

| 8.13.1.2. | manuaalventiil; |
| --- | --- |

8.13.1.2.

manuaalventiil;

| 8.13.1.3. | automaatventiil, |
| --- | --- |

8.13.1.3.

automaatventiil,

| 8.13.1.4. | ülevooluseade. |
| --- | --- |

8.13.1.4.

ülevooluseade.

8.13.2.   Vajaduse korral võib paagil olla gaasikindel kest.

8.13.3.   Punktides 8.13.1.1–8.13.1.4 nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt käesoleva eeskirja lisa 4 sätetele.

8.14–8.22.   Teiste LNG-osadega seotud sätted

Nimetatud osadele antakse tüübikinnitus vastavalt järgmises tabelis märgitud lisade sätetele:

| Punkt | Osa | Lisa |
| --- | --- | --- |
| 8.15. | LNG soojusvaheti/aurusti | 4I |
| 8.16. | LNG täitetoru | 4J |
| 8.17. | Rõhuregulaator | 4K |
| 8.18. | LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur/indikaator | 4L |
| 8.19. | Maagaasidetektor | 4M |
| 8.20. | Automaatventiil, kontrollklapp, kaitseklapp, ülevooluklapp, manuaalventiil ja tagasilöögiklapp | 4N |
| 8.21. | Kütusepump | 4O |
| 8.22. | Elektrooniline kontrollplokk | 4H |

Punkt

Osa

Lisa

8.15.

LNG soojusvaheti/aurusti

4I

8.16.

LNG täitetoru

4J

8.17.

Rõhuregulaator

4K

8.18.

LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur/indikaator

4L

8.19.

Maagaasidetektor

4M

8.20.

Automaatventiil, kontrollklapp, kaitseklapp, ülevooluklapp, manuaalventiil ja tagasilöögiklapp

4N

8.21.

Kütusepump

4O

8.22.

Elektrooniline kontrollplokk

4H

9.   SURUMAAGAASI JA/VÕI VEELDATUD MAAGAASI OSA TÜÜBI MUUDATUSED JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

9.1.   Igast muudatusest CNG- ja/või LNG-osa tüübis tuleb teatada tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Kõnealune tüübikinnitusasutus võib:

| 9.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et osa vastab endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

9.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et osa vastab endiselt nõuetele, või

| 9.1.2. | määrata, kas tüübikinnitusasutus peab tegema osalise või täieliku uue katse. |
| --- | --- |

9.1.2.

määrata, kas tüübikinnitusasutus peab tegema osalise või täieliku uue katse.

9.2.   Tüübikinnituse andmise kinnitus või teade kinnituse andmisest keeldumise kohta koos muudatuste kirjeldustega edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele punktis 7.3 ette nähtud korras.

9.3.   Tüübikinnituse laienduse andnud tüübikinnitusasutus annab igale niisuguse laienduse kohta koostatud teatisele seerianumbri.

10.   (PUUDUB)

11.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu vastavuse kontrolli menetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe liites 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatud menetlusega järgmistel tingimustel.

| 11.1. | Iga CNG-mahutit tuleb vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3A nõuetele katsetada vähemalt 1,5 korda töörõhust suurema rõhu juures.
  Iga LNG-paaki tuleb vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3B nõuetele katsetada vähemalt 1,3 korda töörõhust suurema rõhu juures (töörõhk pluss 0,1 MPa). |
| --- | --- |

11.1.

Iga CNG-mahutit tuleb vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3A nõuetele katsetada vähemalt 1,5 korda töörõhust suurema rõhu juures.

Iga LNG-paaki tuleb vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3B nõuetele katsetada vähemalt 1,3 korda töörõhust suurema rõhu juures (töörõhk pluss 0,1 MPa).

| 11.2. | Lisa 3A liite A punkti A.12 kohane purunevuse katse hüdraulilise surve all tehakse iga maksimaalselt 200 CNG-mahutist koosneva samast toorainepartiist toodetud partii puhul. |
| --- | --- |

11.2.

Lisa 3A liite A punkti A.12 kohane purunevuse katse hüdraulilise surve all tehakse iga maksimaalselt 200 CNG-mahutist koosneva samast toorainepartiist toodetud partii puhul.

| 11.3. | Iga painduvat kütusetorukoostu, millele vastavalt käesoleva eeskirja punktis 3 kirjeldatud klassifikatsiooni järgi avaldatakse kõrget ja keskmist rõhku (klassis 0, 1 ja 5), katsetatakse töörõhust kaks korda suurema rõhu juures. |
| --- | --- |

11.3.

Iga painduvat kütusetorukoostu, millele vastavalt käesoleva eeskirja punktis 3 kirjeldatud klassifikatsiooni järgi avaldatakse kõrget ja keskmist rõhku (klassis 0, 1 ja 5), katsetatakse töörõhust kaks korda suurema rõhu juures.

12.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

12.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt osale antud tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 11 nõudeid ei täideta.

12.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisale 2B vastavat teatisvormi.

13.   (PUUDUB)

14.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omaja lõpetab täielikult käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse saanud osatüübi tootmise, teatab ta sellest kinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Asjakohase teate saamise järel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisa 2B vastavat teatisvormi.

15.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised edastavad ÜRO sekretariaadile tüübikatsetuste tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusi andva tüübikinnitusasutuse nimed ja aadressid; samadele asutustele saadetakse teistes riikides välja antud tõendid tüübikinnituse andmise või laiendamise, tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise kohta.

II OSA

Mootorsõidukite tüübikinnitus seoses tüübikinnituse saanud eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks asjaomaste mootorsõidukite kütusena

16.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

16.1.   Sõidukitüübi kinnitamise taotluse seoses eriosade paigaldamisega surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kütusena kasutamiseks peab esitama sõiduki tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

16.2.   Sellele tuleb lisada kolmes eksemplaris järgmised dokumendid: sõiduki kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja lisas 1B nimetatud asjakohaseid üksikasju.

16.3.   Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi näidissõiduk.

17.   TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

17.1.   Kui käesoleva eeskirja kohase kinnituse saamiseks esitatud sõidukitüüp on varustatud kõigi kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutamiseks vajalike eriosadega ning vastab punkti 18 nõuetele, antakse sellele tüübikinnitus.

17.2.   Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest kohta näitavad muudatuste seeriat, mis hõlmab kõige hilisemaid tehnilisi muudatusi, mis on eeskirja tehtud tüübikinnituse väljastamise ajaks.

17.3.   Teade surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavale sõidukitüübile käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesoleva eeskirja kohaselt seda eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisa 2D vastavat teatisvormi.

17.4.   Igale käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud sõidukitüübile vastavale sõidukile tuleb punktis 17.3 nimetatud tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavale ja kergesti juurdepääsetavale kohale kinnitada rahvusvaheline tüübikinnituse märk, mis koosneb järgmistest osadest:

| 17.4.1. | ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (12); |
| --- | --- |

17.4.1.

ringiga ümbritsetud täht „E”, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumber (12);

| 17.4.2. | käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 17.4.1 ette nähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber. |
| --- | --- |

17.4.2.

käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja punktis 17.4.1 ette nähtud ringist paremale jääv tüübikinnitusnumber.

17.5.   Kui sõiduk vastab kokkuleppele lisatud ühe või mitme asjaomase eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübile, ei pea vastava eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 17.4.1 kirjeldatud tähist kordama; sellisel juhul paigutatakse kõigi teiste eeskirjade numbrid, tähised ja nende alusel selles riigis, mis tüübikinnituse annab, varem antud tüübikinnituste numbrid punktis 17.4.1 ette nähtud sümbolist paremale üksteise alla tulpa.

17.6.   Tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.

17.7.   Tüübikinnitusmärk tuleb kinnitada sõiduki andmesildi lähedale või selle peale.

17.8.   Käesoleva eeskirja lisas 2C on esitatud näidis tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta.

18.   ERIOSADE PAIGALDAMISE NÕUDED SURUMAAGAASI JA/VÕI VEELDATUD MAAGAASI KASUTAMISEKS ASJAOMASTE MOOTORSÕIDUKITE KÜTUSENA

18.1.   Üldist

18.1.1.   Sõiduki surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestik peab töötama projekteeritud ja heaks kiidetud töörõhu ja töötemperatuuride juures hästi ja ohutult.

18.1.2.   Kõik seadmestiku osad peavad olema saanud käesoleva eeskirja I osa kohase tüübikinnituse eraldi osana või multifunktsionaalse osana.

18.1.2.1.   Ilma et see piiraks punkti 18.1.2 sätete kohaldamist, ei nõuta CNG/LNG elektroonilise kontrollploki jaoks eraldi tüübikinnitust juhul, kui CNG/LNG elektrooniline kontrollplokk on sisse ehitatud mootori elektroonilisse kontrollplokki ning selle suhtes kehtib käesoleva eeskirja II osa ja eeskirja nr 10 kohane sõidukisse paigaldamise tüübikinnitus. Sõiduki tüübikinnitus peab samuti vastama käesoleva eeskirja lisas 4H esitatud kohaldatavatele sätetele.

18.1.3.   Seadmestikus kasutatavad materjalid peavad sobima surumaagaasiga ja/või veeldatud maagaasiga kasutamiseks.

18.1.4.   Kõik seadmestiku osad peavad olema korralikult kinnitatud.

18.1.5.   Surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi süsteem peab olema survestatud töösurve juures ning sellel tuleb kontrollida lekete esinemist pindaktiivse ainega, millel ei tohi tekkida mulle kolme minuti jooksul, või kasutades samaväärset tõestatud meetodit.

18.1.6.   Surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestik tuleb paigaldada selliselt, et see oleks parimal võimalikul moel kaitstud vigastuste, nagu liikuvatest sõidukiosadest, kokkupõrkest, kruusast, peale- või mahalaadimisest või koorma paigalt liikumisest tulenevate vigastuste eest.

18.1.7.   Surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestikuga ei tohi olla ühenduses muid seadmeid peale nende, mida on sõiduki mootori nõuetekohaseks toimimiseks rangelt vaja.

18.1.7.1.   Ilma et see piiraks punkti 18.1.7 sätete kohaldamist, võib sõitjateruumi ja/või pagasiruumi kütmiseks paigaldada sõidukile surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestikuga ühendatud küttesüsteemi.

18.1.7.2.   Punktis 18.1.7.1 nimetatud küttesüsteemi lubatakse juhul, kui tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste arvates on küttesüsteem piisavalt kaitstud ja paigaldamisega ei mõjutata surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestiku tavapärast nõuetekohast toimimist.

18.1.8.   Kütusena surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kasutavate sõidukite tähistamine.

18.1.8.1.   Surumaagaasi seadmestikuga varustatud M2- ja M3-kategooria sõidukitel peab olema lisas 6 kirjeldatud märgistus.

18.1.8.2.   Veeldatud maagaasi seadmestikuga varustatud M2- ja M3-kategooria sõidukitel peab olema lisas 7 kirjeldatud märgistus.

18.1.8.3.   Märgistus tuleb paigaldada M2- või M3-kategooria sõiduki ette ja taha ning parempoolsete uste välisküljele (vasakpoolse rooliga sõidukitel) või vasakpoolsete uste välisküljele (parempoolse rooliga sõidukitel).

18.1.8.4.   Veeldatud maagaasi täitetoru juurde paigaldatakse märgistus, kus esitatakse nõuded tankimisele. Nõuded tankimisele peavad vastama tootja soovitustele.

18.2.   Täiendavad nõuded

18.2.1.   Ükski surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestiku osa, sh niisuguste osade mis tahes kaitsematerjalid, ei tohi sõidukist välja ulatuda, v.a täiteüksus, juhul kui see ei ulatu oma kinnituskohast välja üle 10 mm.

18.2.2.   Ükski surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi seadmestiku osa ei tohi asuda summutile või samalaadsele soojaallikale lähemal kui 100 mm, v.a juhul, kui sellised osad on kuumuse vastu piisavalt kaitstud.

18.3.   Surumaagaasi seadmestik

18.3.1.   Surumaagaas seadmestikku kuuluvad vähemalt järgmised osad:

| 18.3.1.1. | mahuti(d) või balloon(id); |
| --- | --- |

18.3.1.1.

mahuti(d) või balloon(id);

| 18.3.1.2. | rõhuindikaator või kütusetaseme indikaator; |
| --- | --- |

18.3.1.2.

rõhuindikaator või kütusetaseme indikaator;

| 18.3.1.3. | rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv); |
| --- | --- |

18.3.1.3.

rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv);

| 18.3.1.4. | ballooni automaatventiil; |
| --- | --- |

18.3.1.4.

ballooni automaatventiil;

| 18.3.1.5. | manuaalventiil; |
| --- | --- |

18.3.1.5.

manuaalventiil;

| 18.3.1.6. | rõhuregulaator; |
| --- | --- |

18.3.1.6.

rõhuregulaator;

| 18.3.1.7. | gaasivoolu reguleerseade; |
| --- | --- |

18.3.1.7.

gaasivoolu reguleerseade;

| 18.3.1.8. | ülevooluklapp; |
| --- | --- |

18.3.1.8.

ülevooluklapp;

| 18.3.1.9. | gaasivarustusseade; |
| --- | --- |

18.3.1.9.

gaasivarustusseade;

| 18.3.1.10. | täiteüksus või -paak; |
| --- | --- |

18.3.1.10.

täiteüksus või -paak;

| 18.3.1.11. | painduv kütusetoru; |
| --- | --- |

18.3.1.11.

painduv kütusetoru;

| 18.3.1.12. | jäik kütusetoru; |
| --- | --- |

18.3.1.12.

jäik kütusetoru;

| 18.3.1.13. | elektrooniline kontrollplokk; |
| --- | --- |

18.3.1.13.

elektrooniline kontrollplokk;

| 18.3.1.14. | toruliitmikud; |
| --- | --- |

18.3.1.14.

toruliitmikud;

| 18.3.1.15. | gaasikindel kaitsekest nende osade jaoks, mis on paigaldatud pagasi- või sõitjateruumi. Kui gaasikindel kaitsekest hävib tulekahjus, võib rõhuvabastusseadme katta gaasikindla kaitsekestaga. |
| --- | --- |

18.3.1.15.

gaasikindel kaitsekest nende osade jaoks, mis on paigaldatud pagasi- või sõitjateruumi. Kui gaasikindel kaitsekest hävib tulekahjus, võib rõhuvabastusseadme katta gaasikindla kaitsekestaga.

18.3.2.   Surumaagaasi seadmestikku võib kuuluda ka järgmisi osi:

| 18.3.2.1. | tagasilöögiklapp või kontrollklapp; |
| --- | --- |

18.3.2.1.

tagasilöögiklapp või kontrollklapp;

| 18.3.2.2. | kaitseklapp; |
| --- | --- |

18.3.2.2.

kaitseklapp;

| 18.3.2.3. | surumaagaasi filter; |
| --- | --- |

18.3.2.3.

surumaagaasi filter;

| 18.3.2.4. | rõhu- ja/või temperatuuriandur; |
| --- | --- |

18.3.2.4.

rõhu- ja/või temperatuuriandur;

| 18.3.2.5. | kütusevalikusüsteem ja elektrisüsteem; |
| --- | --- |

18.3.2.5.

kütusevalikusüsteem ja elektrisüsteem;

| 18.3.2.6. | rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv); |
| --- | --- |

18.3.2.6.

rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv);

| 18.3.2.7. | kütusejuhik. |
| --- | --- |

18.3.2.7.

kütusejuhik.

18.3.3.   Rõhuregulaatoriga võib olla ühendatud lisaautomaatventiil.

18.3.4.   Veeldatud maagaasi seadmestikku kuuluvad vähemalt järgmised osad:

| 18.3.4.1. | LNG paak (paagid) või anum(ad); |
| --- | --- |

18.3.4.1.

LNG paak (paagid) või anum(ad);

| 18.3.4.2. | LNG soojusvaheti/aurusti; |
| --- | --- |

18.3.4.2.

LNG soojusvaheti/aurusti;

| 18.3.4.3. | LNG kaitseklapp; |
| --- | --- |

18.3.4.3.

LNG kaitseklapp;

| 18.3.4.4. | LNG ventileerimissüsteem; |
| --- | --- |

18.3.4.4.

LNG ventileerimissüsteem;

| 18.3.4.5. | LNG täitetoru; |
| --- | --- |

18.3.4.5.

LNG täitetoru;

| 18.3.4.6. | LNG ülevooluklapp (ülevoolu piirav seade); |
| --- | --- |

18.3.4.6.

LNG ülevooluklapp (ülevoolu piirav seade);

| 18.3.4.7. | LNG ventiil (manuaalne); |
| --- | --- |

18.3.4.7.

LNG ventiil (manuaalne);

| 18.3.4.8. | LNG kütusetorud; |
| --- | --- |

18.3.4.8.

LNG kütusetorud;

| 18.3.4.9. | LNG toruliitmikud; |
| --- | --- |

18.3.4.9.

LNG toruliitmikud;

| 18.3.4.10. | LNG kontrollklapp või tagasilöögiklapp; |
| --- | --- |

18.3.4.10.

LNG kontrollklapp või tagasilöögiklapp;

| 18.3.4.11. | LNG rõhuindikaator või kütusetaseme indikaator; |
| --- | --- |

18.3.4.11.

LNG rõhuindikaator või kütusetaseme indikaator;

| 18.3.4.12. | elektrooniline kontrollplokk; |
| --- | --- |

18.3.4.12.

elektrooniline kontrollplokk;

| 18.3.4.13. | M-kategooria sõidukitel maagaasidetektor või gaasikindel kaitsekest. |
| --- | --- |

18.3.4.13.

M-kategooria sõidukitel maagaasidetektor või gaasikindel kaitsekest.

18.3.5.   Veeldatud maagaasi seadmestikku võib kuuluda ka järgmisi osi:

| 18.3.5.1. | LNG rõhuregulaator; |
| --- | --- |

18.3.5.1.

LNG rõhuregulaator;

| 18.3.5.2. | LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur; |
| --- | --- |

18.3.5.2.

LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur;

| 18.3.5.3. | LNG-kütusepump; |
| --- | --- |

18.3.5.3.

LNG-kütusepump;

| 18.3.5.4. | LNG tasememõõtur; |
| --- | --- |

18.3.5.4.

LNG tasememõõtur;

| 18.3.5.5. | LNG automaatventiil; |
| --- | --- |

18.3.5.5.

LNG automaatventiil;

| 18.3.5.6. | maagaasidetektor; |
| --- | --- |

18.3.5.6.

maagaasidetektor;

| 18.3.5.7. | gaasikindel kaitsekest. |
| --- | --- |

18.3.5.7.

gaasikindel kaitsekest.

18.3.6.   Veeldatud maagaasi kasutavates sõidukites voolusuunda arvestades soojusvaheti/aurusti (gaasifaasi) taha jäävaid osi käsitatakse CNG-osadena.

18.4.   Mahuti ja/või paakide paigaldus

18.4.1.   Mahuti ja/või paak peab olema püsivalt sõidukile paigaldatud ega tohi asuda mootoriruumis.

18.4.2.   Mahuti ja/või paak peab olema paigaldatud selliselt, et ei oleks kahe metallosa kontakti, v.a mahuti(te) ja/või paagi (paakide) kinnituskohtades.

18.4.3.   Sõiduki kasutusvalmis asendis peab mahuti ja/või paak olema vähemalt 200 mm teepinnast kõrgemal.

18.4.3.1.   Punkti 18.4.3 nõue ei ole siduv, kui mahuti ja/või paak on eest ja külgedelt piisavalt kaitstud ning ükski mahuti osa ei asu sellest kaitsest madalamal.

18.4.4.   Kütusemahuti(d) ja/või paak (paagid) peab (peavad) olema paigaldatud ja kinnitatud nii, et täis mahuti(te)ga ja/või paagiga (paakidega) oleks võimalik ilma kahju tekkimiseta taluda järgmisi kiirendusi:

| | M1- ja N1-kategooria sõidukid:






  a) | 20 g sõidusuunas; |
| --- | --- | --- |

M1- ja N1-kategooria sõidukid:

a)

20 g sõidusuunas;

| b) | 8 g sõidusuunaga horisontaalselt risti. |
| --- | --- |

b)

8 g sõidusuunaga horisontaalselt risti.

| | M2- ja N2-kategooria sõidukid:






  a) | 10 g sõidusuunas; |
| --- | --- | --- |

M2- ja N2-kategooria sõidukid:

a)

10 g sõidusuunas;

| b) | 5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti. |
| --- | --- |

b)

5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti.

| | M3- ja N3-kategooria sõidukid:






  a) | 6,6 g sõidusuunas; |
| --- | --- | --- |

M3- ja N3-kategooria sõidukid:

a)

6,6 g sõidusuunas;

| b) | 5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti. |
| --- | --- |

b)

5 g sõidusuunaga horisontaalselt risti.

Praktilise katsetamise asemel võib kasutada arvutusmeetodit, juhul kui tüübikinnituse taotleja suudab tehnilisele teenistusele selle samaväärsust rahuldavalt tõestada.

18.5.   CNG-mahuti(te)le kinnitatud tarvikud

18.5.1.   Ballooni automaatventiil

18.5.1.1.   Ballooni automaatventiil peab olema paigaldatud vahetult iga CNG mahuti külge.

18.5.1.2.   Ballooni automaatventiil peab toimima selliselt, et kütusega varustamine peatatakse pärast mootori väljalülitamist, olenemata süütevõtme asendist, ning see peab jääma suletuks nii kauaks, kui mootor ei tööta. Diagnostika jaoks on lubatud kahesekundiline viivitus.

18.5.1.3.   Ilma, et see piiraks punkti 18.5.1.2 sätete kohaldamist, võib ballooni automaatventiil jääda automaatsete seiskumisfaaside kestel avatud asendisse.

18.5.1.4.   Kui ballooni automaatventiil on automaatsete seiskumisfaaside vältel suletud, peab ventiil vastama lisa 4A punktile 2.2.4.

18.5.2.   Rõhuvabastusseade

18.5.2.1.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv) peab olema kinnitatud surumaagaasi kütusemahuti(te)le moel, mis võimaldab rõhu vabastamist gaasikindlasse kaitsekesta juhul, kui see gaasikindel kaitsekest vastab punkti 18.5.5 nõuetele.

18.5.3.   Surumaagaasi mahuti ülevooluklapp

18.5.3.1.   Ülevoolu piirav seade peab olema surumaagaasi mahuti(te)s paigaldatud ballooni automaatventiilile.

18.5.4.   Manuaalventiil

18.5.4.1.   Surumaagaasi balloonile on kinnitatud manuaalventiil, mida saab integreerida ballooni automaatventiiliga.

18.5.5.   Surumaagaasi mahuti(te) gaasikindel kaitsekest

18.5.5.1.   Surumaagaasi mahuti(te)le peab olema paigaldatud punktide 18.5.5.2–18.5.5.5 nõuetele vastav üle liitmike ulatuv gaasikindel kaitsekest, v.a juhul, kui surumaagaasi mahuti(d) on paigaldatud sõidukist väljapoole.

18.5.5.2.   Gaasikindel kaitsekest peab olema avatud ühendusele atmosfääriga, vajaduse korral ühendusvooliku ja ühendustoru kaudu, mis on surumaagaasi suhtes vastupidavad.

18.5.5.3.   Gaasikindla kaitsekesta ventilatsiooniava ei tohi suubuda rattakoopasse ega olla suunatud kuumuseallikale, näiteks summutile.

18.5.5.4.   Igal mootorsõiduki kere põhjas asuval gaasikindla kaitsekesta ventileerimiseks kasutataval ühendusvoolikul või ühendustorul peab olema vähemalt 450 mm2 suurune sulgemata ava.

18.5.5.5.   Surumaagaasi mahuti(te) kinnitusi ja ühendusvoolikuid ümbritsev kest peab olema rõhu 10 kPa juures gaasikindel ilma püsivate deformatsioonideta. Neis tingimustes on vastuvõetav leke, mille suurus ei ületa 100 cm3 tunnis.

18.5.5.6.   Ühendusvoolik peab klambrite või muude vahenditega olema kinnitatud gaasikindla kaitsekesta ja ühendustoru külge, et tagada gaasikindel ühendus.

18.5.5.7.   Kõik pagasi- või sõitjateruumi paigaldatud osad peavad olema gaasikindla kaitsekestaga kaetud.

18.5.6.   Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv)

18.5.6.1.   Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv) aktiveerub ja laseb gaasi välja sõltumatult (temperatuurile reageerivast) rõhuvabastusseadmest.

18.5.6.2.   Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv) peab olema kinnitatud kütusemahuti(te)le moel, mis võimaldab gaasi vabastamist gaasikindlasse kaitsekesta juhul, kui see gaasikindel kaitsekest vastab punkti 18.5.5 nõuetele.

18.6.   Veeldatud maagaasi paagile kinnitatud tarvikud

18.6.1.   Automaatventiil

18.6.1.1.   Automaatventiil peab olema paigaldatud kütusega varustamise süsteemis vahetult iga LNG paagi külge (kaitstud asendis).

18.6.1.2.   Automaatventiil peab toimima selliselt, et kütusega varustamine peatatakse pärast mootori väljalülitamist, olenemata süütevõtme asendist, ning see peab jääma suletuks nii kauaks, kui mootor ei tööta. Diagnostika jaoks on lubatud kahesekundiline viivitus.

18.6.1.3.   Ilma et see piiraks punkti 18.6.1.2 sätteid, võib automaatventiil jääda automaatsete seiskumisfaaside vältel avatud asendisse.

18.6.1.4.   Kui automaatventiil on automaatsete seiskumisfaaside vältel suletud, peab ventiil vastama lisa 4A punktile 2.2.4.

18.6.2.   Ülevooluklapp

Ülevooluklapp võib olla paigaldatud LNG paagi sisse või vahetult selle peale (kaitstud asendis).

18.6.3.   Kaitseklapp (primaarne)

Primaarse kaitseklapi väljund peab olema ühendatud avatud otsaga ärajuhtimissüsteemiga, mis kannab välja ventileeritud gaasi kõrgemale. Arvestada tuleb vajadusega tõkestada ärajuhtimissüsteemi ummistumist või külmumist. Veeldatud maagaasi primaarne kaitseklapp ei tohi juhtida gaasi gaasikindlasse kesta (kui see on paigaldatud).

18.6.4.   Kaitseklapp (sekundaarne)

Sekundaarne kaitseklapp võib gaasi välja lasta otse oma väljundavast. Arvestada tuleb vajadusega kaitsta klappi vee sissetungimise ja kahjustuste eest. Sekundaarse kaitseklapi väljundit ei tohi ühendada sama ärajuhtimissüsteemiga, millega on ühendatud primaarne kaitseklapp. Veeldatud maagaasi sekundaarne kaitseklapp ei tohi juhtida gaasi gaasikindlasse kesta (kui see on paigaldatud).

18.6.5.   Kütuse manuaalne sulgeventiil

Kütuse manuaalne sulgeventiil peab olema paigaldatud vahetult veeldatud maagaasi paagile (kaitstud asendis). See peab olema kergesti ligipääsetav. Manuaalne sulgeventiil võib olla sisse ehitatud automaatventiili.

18.6.6.   Auru manuaalne sulgeventiil

Auru manuaalne sulgeventiil peab olema paigaldatud vahetult veeldatud maagaasi paagile (kaitstud asendis). See peab olema kergesti ligipääsetav.

18.6.7.   Ventilatsioonitoru või -ühendus

Ventilatsioonitoru või -ühendus võib olla paigaldatud veeldatud maagaasi paagi sisse või peale (kaitstud asendis). See peab olema kergesti ligipääsetav. Ventilatsiooniühendus peab sobima kasutamiseks veeldatud maagaasi töösurve juures lisas 5O nimetatud temperatuuridel.

18.6.8.   Ventilatsioonihaldussüsteem

Primaarne kaitseklapp peab olema torude kaudu ühendatud kõrgele ulatuva ventilatsioonikorstnaga. Primaarse ja sekundaarse kaitseklapi väljundid peavad olema kaitstud mustuse, võõrkehade, lume, jää ja/või vee eest. Ventilatsioonikorstna suurus peab olema valitud nii, et rõhulanguse korral ei tekiks voolutakistust. Ventilatsioonikorsten ei tohi juhtida väljuvat gaasi suletud aladele, teiste sõidukite, välisküljele monteeritud õhuvõtusüsteemide (nt kliimaseadmed), mootori õhuvõtuavade ega mootori väljalasketoru suunas. Kahe paagi kasutamise korral võivad mõlema paagi primaarse kaitseklapi väljundid olla ühendatud sama korstnaga.

18.7.   Jäigad ja painduvad kütusetorud

18.7.1.   Surumaagaasi jäigad kütusetorud peavad olema valmistatud õmbluseta torudest: kas roostevabast terasest või korrosioonikindla kattega terasest.

18.7.1.1.   Veeldatud maagaasi jäigad kütusetorud peavad olema valmistatud õmblusteta või keevitatud roostevabast austeniitterasest või vasest.

18.7.2.   Klassis 0, 1 ja 2 nimetatud osade puhul kasutamisel võib surumaagaasi jäiga kütusetoru asendada painduva toruga.

18.7.2.1.   Klassis 5 nimetatud osade puhul kasutamisel võib veeldatud maagaasi jäiga kütusetoru asendada painduva toruga.

18.7.3.   Surumaagaasi ja veeldatud maagaasi painduv kütusetoru peab vastama käesoleva eeskirja lisa 4B nõuetele.

18.7.4.   Jäigad kütusetorud peavad olema selliselt kaitstud, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

18.7.5.   Surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi painduvad kütusetorud peavad olema selliselt kaitstud, et neile ei mõjuks vibratsioon ega pinged.

18.7.6.   Kinnituskohtades peab jäik või painduv kütusetoru olema ühendatud selliselt, et ei oleks kahe metallosa kontakti.

18.7.7.   Jäik või painduv gaasitoru ei tohi asuda tungraua toendite kohal.

18.7.8.   Läbiviikudes peavad kütusetorud olema kaetud kaitsematerjaliga.

18.7.9.   Kohtades, kus madal temperatuur võib kahjustada teisi osi ja/või inimesi, peab veeldatud maagaasi kütusetoru olema isoleeritud või kaitstud.

18.8.   Toruliitmikud või gaasiühendused osade vahel

18.8.1.   Joodetud liitmikud ega mutter-surveliitmikud ei ole lubatud surumaagaasi kasutamise korral. Mutter-surveliitmikud ei ole lubatud veeldatud maagaasi kasutamise korral.

18.8.2.   Roostevabast terasest torusid tohib ühendada ainult roostevabast terasest liitmikega.

18.8.3.   Surumaagaasi jaotusplokid peavad olema valmistatud korrosioonikindlast materjalist.

18.8.4.   Jäigad kütusetorud tuleb ühendada sobivate liitmikega, näiteks kaheosaliste surveliitmikega terastorude puhul, ja liitmikega, millel on mõlemas otsas rõngastihendid.

18.8.5.   Liitmike arv peab olema võimalikult väike.

18.8.6.   Liitmikud peavad asuma kohtades, millele on võimalik kontrollimiseks ligi pääseda.

18.8.7.   Sõitjateruumis või sisemises pagasiruumis ei tohi kütusetorud olla pikemad kui mõistlikult vaja ning peavad igal juhul olema kaitstud gaasikindla kestaga.

18.8.7.1.   Punkti 18.8.7 nõuded ei ole siduvad M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mille kütusetorud ja ühendused on kinnitatud surumaagaasi-kindla atmosfääriga avatud ühenduses oleva muhviga.

18.9.   Automaatventiil

18.9.1.   Surumaagaasi seadmestikus võib kütusetorule võimalikult rõhuregulaatori lähedale paigaldada täiendava automaatventiili.

18.9.2.   Veeldatud maagaasi seadmestikus paigaldatakse automaatventiil võimalikult aurusti lähedale.

18.10.   Täiteüksus või -toru

18.10.1.   Täiteüksuse pöörlemine peab olema välistatud ja täiteüksus peab olema kaitstud prahi ja vee eest.

18.10.2.   Kui surumaagaasi või veeldatud maagaasi mahuti või paak asub sõitjateruumis või sisemises (pagasi)ruumis, peab täiteüksus asuma sõidukist väljaspool või mootoriruumis.

18.10.3.   M1- ja N1-kategooria sõidukitel peab surumaagaasi täiteüksus (-toru) vastama lisa 4F joonisel 1 esitatud spetsifikatsioonidele.

18.10.4.   M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitel peab täiteüksus (-toru) vastama lisa 4F joonisel 1 või 2 esitatud spetsifikatsioonidele või ainult surumaagaasi kasutamise korral lisa 4F joonisel 1 esitatud spetsifikatsioonidele.

18.11.   Kütusevalikusüsteem ja elektriliste osade paigaldus

18.11.1.   Surumaagaasi või veeldatud maagaasi seadmestiku elektrilised osad peavad olema ülekoormuse eest kaitstud.

18.11.2.   Rohkem kui ühe kütusesüsteemiga sõidukitel peab olema kütusevalikusüsteem, mis peab hoidma ära gaaskütuse voolamise bensiini- või diislipaaki ning bensiini või diislikütuse voolamise gaaskütuse paaki, ja seda ka kütusevalikusüsteemi häire korral.

18.11.3.   Meetmeid tuleb tõendada tüübikinnitamise käigus.

18.11.4.   Gaasikindlas kestas asuvad elektrilised ühendused ja osad peavad olema konstrueeritud nii, et ei tekiks sädemeid.

18.12.   Veeldatud maagaasi seadmestik peab olema ehitatud nii, et oleks välditud veeldatud maagaasi kinnijäämine suletud ruumi.

18.13.   M-kategooria sõidukite veeldatud maagaasi seadmestik peab olema varustatud maagaasidetektori ja/või gaasikindla kestaga. N-kategooria sõidukite veeldatud maagaasi seadmestik võib olla varustatud maagaasidetektoriga juhul, kui kütusepaak ja selle torud on monteeritud sõiduki välisküljele ja puudub maagaasi kinnijäämise võimalus (vastavalt punktile 18.12). Kui kütusepaak asub N-kategooria sõiduki lastiosas, on maagaasidetektor ja/või gaasikindel kest kohustuslik.

19.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

19.1.   Toodangu vastavuse kontrolli menetlus peab olema kooskõlas kokkuleppe liites 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) kehtestatuga.

20.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

20.1.   Käesoleva eeskirja kohaselt antud sõiduki tüübikinnituse võib tühistada, kui punkti 18 nõudeid ei täideta.

20.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline tühistab tema eelnevalt antud tüübikinnituse, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisale 2D vastavat teatisvormi.

21.   SÕIDUKITÜÜBI MUUTMINE JA TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE

21.1.   Igast eriosade paigalduse muutmisest surumaagaasi ja/või veeldatud maagaasi kütusena kasutatavates mootorsõidukites tuleb teatada sõidukitüübi kinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Kõnealune asutus võib:

| 21.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või |
| --- | --- |

21.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et sõiduk vastab igal juhul nõuetele, või

| 21.1.2. | nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet. |
| --- | --- |

21.1.2.

nõuda katsete eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt uut katsearuannet.

21.2.   Tüübikinnituse andmise kinnitus koos muudatuste kirjeldusega või teade kinnituse andmisest keeldumise kohta edastatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades käesoleva eeskirja lisas 2D esitatud teatisvormi.

21.3.   Tüübikinnituse laienduse väljastav tüübikinnitusasutus määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta lepingu osalistele, kasutades käesoleva eeskirja lisas 2D esitatud teatisvormi.

22.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud sõidukitüübi tootmise täielikult, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud tüübikinnitusasutusele. Asjakohase teate saamise järel teatab nimetatud asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele lepinguosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja lisa 2D vastavat teatisvormi.

23.   TÜÜBIKATSETUSTE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE JA TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised peavad edastama ÜRO sekretariaadile tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende ametiasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata teated teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, nende andmisest keeldumise või nende tühistamise kohta.

24.   ÜLEMINEKUSÄTTED

24.1.   Alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäevast ei tohi ükski käesolevat eeskirja kohaldav lepinguosaline keelduda tüübikinnituse andmisest või selle tunnustamisest käesoleva eeskirja alusel, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

24.2.   Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised annavad 12 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva tüübikinnituse vaid juhul, kui kinnitatavate osade tüüp vastab käesoleva eeskirja I osa nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

24.3.   Käesoleva eeskirja algse versiooni alusel osadele (välja arvatud punktis 4.72 määratletud kütusejuhik) antud tüübikinnitused jäävad kehtima ning neid tuleb nende sõidukile paigaldamise korral tunnustada.

24.4.   Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised annavad 18 kuud pärast 01-seeria muudatuste jõustumise kuupäeva tüübikinnituse vaid juhul, kui kinnitatav sõidukitüüp vastab käesoleva eeskirja II osa nõuetele, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

24.5.   Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised võivad jätkata osade tüübile tüübikinnituste andmist käesoleva eeskirja algse versiooni alusel, võtmata arvesse 01-seeria muudatuste sätteid, 12 kuu jooksul alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumisest.

24.6.   Käesolevat eeskirja kohaldavad lepinguosalised võivad jätkata sõidukitüübile tüübikinnituste andmist käesoleva eeskirja algse versiooni alusel, võtmata arvesse 01-seeria muudatuste sätteid, 18 kuu jooksul alates käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste jõustumisest.

24.7.   Ilma et see piiraks punktide 24.5 ja 24.6 sätete kohaldamist, ei ole käesolevat eeskirja kohaldavatel lepinguosalistel lubatud keelduda käesoleva eeskirja kohaselt antud olemasolevate osa- või sõidukitüüpide tüübikinnituste laiendamisest, võtmata arvesse käesoleva eeskirja 01-seeria muudatuste sätteid.

---

(1)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  American Society for Testing and Materials (USA materjalide katsetamise ühing).

(3)  British Standards Institution (Briti standardiorganisatsioon).

(4)  Euroopa standard.

(5)  Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon.

(6)  National Association of Corrosion Engineers (riiklik korrosiooniinseneride assotsiatsioon).

(7)  Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon, eeskirjad.

(8)  Ameerika Ühendriikide riiklikud eeskirjad.

(9)  Society of Automotive Engineers (autoinseneride ühing).

(10)  [n] tähistab katseeksemplaride arvu, mille määrab kindlaks tüübikinnitusasutus.

(11)  1958. aasta lepingu osaliste eraldusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/Amend.3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(12)  1958. aasta kokkuleppe osaliste tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva konsolideeritud resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3/Amend.3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

LISA 1A

SURUMAAGAASI/VEELDATUD MAAGAASI OSADE PÕHIOMADUSED

1.   (Puudub)

1.2.4.5.1.   Seadmestiku kirjeldus:

1.2.4.5.2.   Surumaagaasi rõhuregulaator(id): jah/ei (1)

1.2.4.5.2.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.2.5.   Joonised: ...

1.2.4.5.2.6.   Põhireguleerimispunktide arv ...

1.2.4.5.2.7.   Põhireguleerimispunktide kaudu reguleerimise põhimõtte kirjeldus: ...

1.2.4.5.2.8.   Tühikäigu reguleerimispunktide arv: ...

1.2.4.5.2.9.   Tühikäigu reguleerimispunktide kaudu reguleerimise põhimõtte kirjeldus: ...

1.2.4.5.2.10.   Muud reguleerimisvõimalused: kas ja millised on olemas (kirjeldus ja joonised):

1.2.4.5.2.11.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.2.12.   Materjal: ...

1.2.4.5.2.13.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.3.   Surumaagaasi ja õhu segaja: jah/ei (1)

1.2.4.5.3.1.   Arv: ...

1.2.4.5.3.2.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.3.3.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.3.4.   Joonised: ...

1.2.4.5.3.5.   Reguleerimisvõimalused: ...

1.2.4.5.3.6.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.3.7.   Materjal: ...

1.2.4.5.3.8.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.4.   Surumaagaasivoolu reguleerseade: jah/ei (1)

1.2.4.5.4.1.   Arv: ...

1.2.4.5.4.2.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.4.3.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.4.4.   Joonised: ...

1.2.4.5.4.5.   Reguleerimisvõimalused (kirjeldus) ...

...

1.2.4.5.4.6.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.4.7.   Materjal: ...

1.2.4.5.4.8.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.5.   Surumaagaasi injektor(id): jah/ei (1)

1.2.4.5.5.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.5.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.5.3.   Tähis: ...

1.2.4.5.5.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.5.5.   Paigaldusjoonised: ...

1.2.4.5.5.6.   Materjal: ...

1.2.4.5.5.7.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektrooniline kontrollplokk (CNG ja/või LNG): jah/ei (1)

1.2.4.5.6.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.6.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.6.3.   Reguleerimisvõimalused: ...

1.2.4.5.6.4.   Peamised tarkvarapõhimõtted: ...

1.2.4.5.6.5.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.7.   Surumaagaasimahuti(d) või -balloon(id): jah/ei (1)

Veeldatud maagaasi paak (paagid) või anum(ad): jah/ei (1)

1.2.4.5.7.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.7.2.   Tüüp (tüübid) (lisada joonised): ...

1.2.4.5.7.3.   Mahutavus: ... liitrit

1.2.4.5.7.4.   Mahuti/paagi paigaldusjoonised: ...

1.2.4.5.7.5.   Mõõtmed: ...

1.2.4.5.7.6.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.   CNG-mahuti/LNG-paagi tarvikud

1.2.4.5.8.1.   Rõhuindikaator: jah/ei (1)

1.2.4.5.8.1.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Tööpõhimõte: ujuk/muu (1) (lisada kirjeldus või joonised)

1.2.4.5.8.1.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.1.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.1.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Kaitseklapp (rõhuklapp): jah/ei (1)

1.2.4.5.8.2.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Ballooni automaatventiil

1.2.4.5.8.3.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Ülevooluklapp: jah/ei (1)

1.2.4.5.8.4.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Gaasikindel kaitsekest: jah/ei (1)

1.2.4.5.8.5.1   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.5.3.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Manuaalventiil: jah/ei (1)

1.2.4.5.8.6.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Joonised: ...

1.2.4.5.8.6.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.6.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.6.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.9.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv): jah/ei (1)

1.2.4.5.9.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.9.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.9.3.   Kirjeldus ja joonised: ...

1.2.4.5.9.4.   Aktiveerumistemperatuur (2): ... °C

1.2.4.5.9.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.9.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.10.   Täiteüksus või -toru: jah/ei (1)

1.2.4.5.10.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.10.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.10.3.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Kirjeldus ja joonised: ...

1.2.4.5.10.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.10.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.11.   Painduvad kütusetorud: jah/ei (1)

1.2.4.5.11.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.11.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.11.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.11.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.11.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.11.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.12.   Rõhu- ja temperatuuriandurid: jah/ei (1)

1.2.4.5.12.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.12.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.12.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.12.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.12.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.12.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.13.   Surumaagaasi filter (filtrid): jah/ei (1)

1.2.4.5.13.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.13.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.13.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.13.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.13.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.13.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.14.   Tagasilöögiklapp või kontrollklapp (-klapid): jah/ei (1)

1.2.4.5.14.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.14.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.14.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.14.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.14.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.14.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.15.   Ühendus CNG/LNG seadmestikuga küttesüsteemi tarbeks: jah/ei (1)

1.2.4.5.15.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.15.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.15.3.   Kirjeldus ja paigaldusjoonised: ...

1.2.4.5.16.   Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv): jah/ei (1)

1.2.4.5.16.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.16.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.16.3.   Kirjeldus ja joonised: ...

1.2.4.5.16.4.   Aktiveerumisrõhk (2): ... MPa

1.2.4.5.16.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.16.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.17.   Kütusejuhik: jah/ei (1)

1.2.4.5.17.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.17.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.17.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.17.4.   Töörõhk (2): ... kPa

1.2.4.5.17.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.17.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.18.   Soojusvaheti/aurusti: jah/ei (1) ...

1.2.4.5.18.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.18.2.   Joonised: ...

1.2.4.5.18.3.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.18.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.18.5.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.19.   Maagaasidetektor: jah/ei (1)

1.2.4.5.19.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.19.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.19.3.   Joonised: ...

1.2.4.5.19.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.19.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Seadeväärtused ...

1.2.4.5.20.   LNG täitetoru(d): jah/ei (1)

1.2.4.5.20.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.20.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.20.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.20.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.21.   LNG rõhuregulaator(id): jah/ei (1)

1.2.4.5.21.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.21.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.21.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.21.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.22.   LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur(id): jah/ei (1)

1.2.4.5.22.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.22.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.22.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.22.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Materjal ...:

1.2.4.5.23.   LNG manuaalventiil(id): jah/ei (1)

1.2.4.5.23.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.23.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.23.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.23.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.24.   LNG automaatventiil(id): jah/ei (1)

1.2.4.5.24.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.24.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.24.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.24.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.25.   LNG tagasilöögiklapp (-klapid): jah/ei (1)

1.2.4.5.25.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.25.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.25.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.25.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.26.   LNG kaitseklapp (-klapid): jah/ei (1)

1.2.4.5.26.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.26.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.26.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.26.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.27.   LNG ülevooluklapp (-klapid): jah/ei (1)

1.2.4.5.27.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.27.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.27.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.27.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.28.   LNG-kütusepump (-pumbad): jah/ei (1)

1.2.4.5.28.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.28.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.28.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.28.4.   Töörõhk (-rõhud) (2): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Asub LNG paagis/väljaspool paaki (1): ...

1.2.4.5.28.6.   Töötemperatuurid (2): ... °C

1.2.5.   Jahutussüsteem: (vedelik-/õhkjahutus) (1)

1.2.5.1.   Seadmestiku kirjeldus/joonised seoses CNG/LNG seadmestikuga: ...

---

(1)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

(2)  Märkida lubatud hälve.

---

LISA 1B

SÕIDUKI, MOOTORI JA SURUMAAGAASI/VEELDATUD MAAGAASI SEADMESTIKU PÕHIOMADUSED

0.   Sõiduki(te) kirjeldus

0.1.   Mark: ...

0.2.   Tüüp (tüübid): ...

0.3.   Tootja nimi ja aadress: ...

0.4.   Mootoritüüp (-tüübid) ja tüübikinnitusnumber (-numbrid): ...

1.   Mootori(te) kirjeldus

1.1.   Tootja: ...

1.1.1.   Tootja mootoritähis(ed) (märgitud mootorile, või muud tunnusandmed): ...

1.2.   Sisepõlemismootor

1.2.3.   (Puudub)

1.2.4.5.1.   (Puudub)

1.2.4.5.2.   Rõhuregulaator(id):

1.2.4.5.2.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.2.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.2.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.2.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.3.   Gaasi ja õhu segaja: jah/ei (2)

1.2.4.5.3.1.   Arv: ...

1.2.4.5.3.2.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.3.3.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.3.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.3.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.3.6.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.4.   Gaasivoolu reguleerseade: jah/ei (2)

1.2.4.5.4.1.   Arv: ...

1.2.4.5.4.2.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.4.3.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.4.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.4.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.4.6.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.5.   Gaasiinjektor(id): jah/ei (2)

1.2.4.5.5.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.5.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.5.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.5.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.5.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektrooniline juhtseade: jah/ei (2)

1.2.4.5.6.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.6.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.6.3.   Peamised tarkvarapõhimõtted: ...

1.2.4.5.6.4.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.7.   Surumaagaasimahuti(d) või -balloon(id): jah/ei (2)

Veeldatud maagaasi paak (paagid) või anum(ad): jah/ei (2)

1.2.4.5.7.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.7.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.7.3.   Mahutavus: ... liitrit

1.2.4.5.7.4.   Tüübikinnituse nr: ...

1.2.4.5.7.5.   Mõõtmed: ...

1.2.4.5.7.6.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.   CNG-mahuti/LNG-paagi tarvikud:

1.2.4.5.8.1.   Rõhuindikaator:

1.2.4.5.8.1.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.1.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.1.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Kaitseklapp (rõhuklapp): jah/ei (2)

1.2.4.5.8.2.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Töörõhk (1): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automaatventiil(id):

1.2.4.5.8.3.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Ülevooluklapp: jah/ei (2)

1.2.4.5.8.4.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Materjal:

1.2.4.5.8.4.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Gaasikindel kaitsekest: jah/ei (2)

1.2.4.5.8.5.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.5.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Manuaalventiil:

1.2.4.5.8.6.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.6.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.8.6.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.9.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv): jah/ei (2)

1.2.4.5.9.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.9.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.9.3.   Aktiveerumistemperatuur (1): ... °C

1.2.4.5.9.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.9.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.10.   Täiteüksus või -toru: jah/ei (2)

1.2.4.5.10.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.10.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.10.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.10.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.11.   Painduvad kütusetorud: jah/ei (2)

1.2.4.5.11.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.11.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.11.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.11.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.11.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.12.   Rõhu- ja temperatuuriandurid: jah/ei (2)

1.2.4.5.12.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.12.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.12.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.12.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.12.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.13.   Surumaagaasi filter: jah/ei (2)

1.2.4.5.13.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.13.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.13.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.13.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.13.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.14.   Tagasilöögiklapp või kontrollklapp (-klapid): jah/ei (2)

1.2.4.5.14.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.14.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.14.3.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.14.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.14.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.15.   Ühendus CNG/LNG seadmestikuga küttesüsteemi tarbeks: jah/ei (2)

1.2.4.5.15.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.15.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.15.3.   Kirjeldus ja paigaldusjoonised: ...

1.2.4.5.16.   Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv): jah/ei (2)

1.2.4.5.16.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.16.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.16.3.   Aktiveerumisrõhk (1): ... MPa

1.2.4.5.16.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.16.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.17.   Kütusejuhik: jah/ei (2)

1.2.4.5.17.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.17.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.17.3.   Töörõhk (1): ... kPa

1.2.4.5.17.4.   Materjal: ...

1.2.4.5.17.5.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.18.   Soojusvaheti/aurusti: jah/ei (2) ...

1.2.4.5.18.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.18.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.18.3.   Joonised: ...

1.2.4.5.18.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.18.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.18.6.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.19.   Maagaasidetektor: jah/ei (2)

1.2.4.5.19.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.19.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.19.3.   Joonised: ...

1.2.4.5.19.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.19.6.   Töötemperatuurid (1): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Seadeväärtused ...

1.2.4.5.20.   LNG täitetoru(d): jah/ei (2)

1.2.4.5.20.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.20.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.20.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.20.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.21.   LNG rõhuregulaator(id): jah/ei (2)

1.2.4.5.21.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.21.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.21.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.21.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.22.   LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur(id): jah/ei (2)

1.2.4.5.22.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.22.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.22.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.22.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.23.   LNG manuaalventiil(id): jah/ei (2)

1.2.4.5.23.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.23.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.23.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.23.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.24.   LNG automaatventiil(id): jah/ei (2)

1.2.4.5.24.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.24.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.24.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.24.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.25.   LNG tagasilöögiklapp (-klapid): jah/ei (2)

1.2.4.5.25.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.25.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.25.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.25.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.26.   LNG kaitseklapp (-klapid): jah/ei (2)

1.2.4.5.26.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.26.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.26.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.26.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.27.   LNG ülevooluklapp (-klapid): jah/ei (2)

1.2.4.5.27.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.27.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.27.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.27.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Materjal: ...

1.2.4.5.28.   LNG-kütusepump (-pumbad): jah/ei (2)

1.2.4.5.28.1.   Mark (margid): ...

1.2.4.5.28.2.   Tüüp (tüübid): ...

1.2.4.5.28.3.   Kirjeldus: ...

1.2.4.5.28.4.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Asub LNG paagis/väljaspool paaki (2):

1.2.4.5.28.6.   Töötemperatuurid (1): ...

1.2.4.5.29.   Lisadokumentatsioon: ...

1.2.4.5.29.1.   CNG seadmestiku/LNG seadmestiku (2) kirjeldus

1.2.4.5.29.2.   Seadmestiku skeem (elektriühendused, vaakumühendused, kompensatsioonivoolikud jne): ...

1.2.4.5.29.3.   Tähise joonis: ...

1.2.4.5.29.4.   Reguleerimisandmed: ...

1.2.4.5.29.5.   Bensiinisõiduki tüübikinnitustõend, kui selline on juba antud: ...

1.2.5.   Jahutussüsteem: (vedelik-/õhkjahutus) (2)

---

(1)  Märkida lubatud hälve.

(2)  Mittevajalik läbi kriipsutada.

---

LISA 2A

SURUMAAGAASI/VEELDATUD MAAGAASI OSA TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

(vt käesoleva eeskirja punkt 7.2)

Image

Kui CNG- ja/või LNG-osale on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et asjaomane osa on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 012439. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 110 nõuetele.

L-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks veeldatud maagaasiga (LNG).

M-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks mõõdukal temperatuuril.

C-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks külmal temperatuuril.

---

LISA 2B

Image

Image

Lisaleht

1.   Lisateave seoses eeskirja nr 110 kohase CNG-/LNG-osade tüübikinnitusega

1.1.   Maagaasi hoiusüsteem

1.1.1.   Mahuti(d) või balloon(id) (CNG seadmestikus)

1.1.1.1.   Mõõtmed: ...

1.1.1.2.   Materjal: ...

1.1.2.   Paak (paagid) või anum(ad) (LNG seadmestikus)

1.1.2.1.   Mahutavus: ...

1.1.2.2.   Materjal: ...

1.2.   Rõhuindikaator

1.2.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.2.2.   Materjal: ...

1.3.   Kaitseklapp (rõhuklapp)

1.3.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.3.2.   Materjal: ...

1.4.   Automaatventiil(id)

1.4.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.4.2.   Materjal: ...

1.5.   Ülevooluklapp

1.5.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.5.2.   Materjal: ...

1.6.   Gaasikindel kaitsekest

1.6.1.   Töörõhk (-rõhud): ... MPa

1.6.2.   Materjal: ...

1.7.   Rõhuregulaator(id)

1.7.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.7.2.   Materjal: ...

1.8.   Tagasilöögiklapp või kontrollklapp (-klapid)

1.8.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.8.2.   Materjal: ...

1.9.   Rõhuvabastusseade (temperatuurile reageeriv)

1.9.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.9.2.   Materjal: ...

1.10.   Manuaalventiil

1.10.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.10.2.   Materjal: ...

1.11.   Painduvad kütusevoolikud

1.11.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.11.2.   Materjal: ...

1.12.   Täiteüksus või -toru

1.12.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.12.2.   Materjal: ...

1.13.   Gaasiinjektor(id)

1.13.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.13.2.   Materjal: ...

1.14.   Gaasivoolu reguleerseade

1.14.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.14.2.   Materjal: ...

1.15.   Gaasi ja õhu segaja

1.15.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.15.2.   Materjal: ...

1.16.   Elektrooniline kontrollplokk

1.16.1.   Peamised tarkvarapõhimõtted: ...

1.17.   Rõhu- ja temperatuuriandur(id)

1.17.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.17.2.   Materjal: ...

1.18.   Surumaagaasi filter (-filtrid)

1.18.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.18.2.   Materjal: ...

1.19.   Rõhuvabastusseade (rõhule reageeriv)

1.19.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.19.2.   Materjal: ...

1.20.   Kütusejuhik(ud)

1.20.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.20.2.   Materjal: ...

1.21.   Soojusvaheti(d)/aurusti(d)

1.21.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.21.2.   Materjal: ...

1.22.   Maagaasidetektor(id)

1.22.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.22.2.   Materjal ...

1.23.   LNG täitetoru(d)

1.23.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.23.2.   Materjal: ...

1.24.   LNG rõhuregulaator(id)

1.24.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.24.2.   Materjal: ...

1.25.   LNG rõhu- ja/või temperatuuriandur(id)

1.25.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.25.2.   Materjal: ...

1.26.   LNG manuaalventiil(id)

1.26.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.26.2.   Materjal: ...

1.27.   LNG automaatventiil(id)

1.27.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.27.2.   Materjal: ...

1.28.   LNG tagasilöögiklapp (-klapid)

1.28.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.28.2.   Materjal: ...

1.29.   LNG kaitseklapp (-klapid)

1.29.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.29.2.   Materjal: ...

1.30.   LNG ülevooluklapp (-klapid)

1.30.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.30.2.   Materjal: ...

1.31.   LNG-kütusepump (-pumbad)

1.31.1.   Töörõhk (-rõhud) (1): ... MPa

1.31.2.   Materjal: ...

---

(1)  Märkida lubatud hälve.

---

LISA 2C

TÜÜBIKINNITUSMÄRGI KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkt 17.2)

Image

Kui sõidukile on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et sõiduk on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 012439 seoses kütusena surumaagaasi/veeldatud maagaasi kasutamiseks paigaldatud seadmestikuga. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 110 nõuetele.

L-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks veeldatud maagaasiga (LNG).

M-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks mõõdukal temperatuuril.

C-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks külmal temperatuuril.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkt 17.2)

Image

Kui sõidukile on kantud eespool kujutatud tüübikinnitusmärk, näitab see, et sõiduk on saanud Itaalias (E3) eeskirja nr 110 kohase tüübikinnituse numbriga 012439 seoses kütusena surumaagaasi/veeldatud maagaasi kasutamiseks paigaldatud seadmestikuga. Tüübikinnitusnumbri kaks esimest kohta näitavad, et tüübikinnitus on antud vastavalt 01-seeria muudatustega muudetud eeskirja nr 110 nõuetele ja et eeskiri nr 83 hõlmas muudatuste seeriat 05.

L-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks veeldatud maagaasiga (LNG).

M-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks mõõdukal temperatuuril.

C-täht näitab, et toode sobib kasutamiseks külmal temperatuuril.

---

LISA 2D

Image

---

LISA 3

MAAGAASIKÜTUSE HOIDMINE MOOTORSÕIDUKIS

1.   REGULEERIMISALA

1.1.   Lisas 3A on sätestatud kergekaaluliste korduvalt täidetavate gaasiballoonide miinimumnõuded. Balloonid on ette nähtud ainult kõrge rõhu all surumaagaasi hoidmiseks sõidukites, mille kütusena surumaagaasi kasutatakse. Balloonid võivad olla valmistatud mis tahes teras-, alumiinium- või mittemetalsest materjalist, mis tahes disainilahendusega või tootmismeetodil, mis sobib kavandatud kasutuse tingimustele. Käesolevas lisas sätestatut kohaldatakse ka roostevabast terasest ühendusõmbluseta või keevitatud konstruktsiooniga metallvooderdiste suhtes.

1.2.   Lisas 3B on sätestatud sõidukites kasutatava veeldatud maagaasiga (LNG) korduvalt täidetavate kütusepaakide miinimumnõuded ja nõutavad katsemeetodid.

LISA 3A

GAASIBALLOONID – MOOTORSÕIDUKIS SURUMAAGAASIKÜTUSE HOIDMISE KÕRGRÕHUBALLOONID

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevas lisas sätestatut kohaldatakse balloonide suhtes, mis kuuluvad käesoleva eeskirja punktis 3 kirjeldatud klassi 0, ja need on:

| CNG-1 | metall; |
| --- | --- |
| CNG-2 | vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis); |
| CNG-3 | vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis); |
| CNG-4 | vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit). |

CNG-1

metall;

CNG-2

vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (rõngasmähis);

CNG-3

vaiguga immutatud filamendiga tugevdatud metallvooderdis (täismähis);

CNG-4

vaiguga immutatud filament mittemetalse vooderdisega (täiskomposiit).

Tingimusi, milles balloone kasutatakse, on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4. Käesoleva lisa aluseks võetakse maagaasi kui kütuse töörõhk 20 MPa 15 °C juures maksimaalse täitmisrõhuga 26 MPa. Teiste töörõhkude puhul tuleb rõhud korrutada vastava teguriga. Näiteks 25 MPa töörõhuga süsteemi puhul tuleb rõhud korrutada 1,25ga.

Ballooni kasutusea määrab kindlaks tootja ja see võib erineda sõltuvalt rakendusviisist. Kasutusea määramisel võetakse aluseks ballooni täitmine 1 000 korda aastas ning kokku vähemalt 15 000 täitmist. Maksimaalne kasutusiga on 20 aastat.

Metallist ja metallvooderdisega balloonidel põhineb kasutusiga väsimuspragude hulga kasvul. Tagamaks maksimaalset lubatud suurust ületavate pragude puudumist, on vaja iga ballooni või vooderdise ultrahelidefektoskoopiat või sellega samaväärset uuringut. Taoline käsitlus võimaldab kergekaalulisi sõidukites kasutatavaid maagaasiballoone optimaalselt projekteerida ja valmistada.

Mittemetalse mittekandva vooderdisega täiskomposiitballoonide puhul tõestatakse „ohutus” sobiva projekteerimisega, disainilahenduse kvalifitseerumiskatsetega ja tootmiskontrollidega.

2.   VIITED (VT KÄESOLEVA EESKIRJA PUNKT 2)

3.   MÕISTED (VT KÄESOLEVA EESKIRJA PUNKT 4)

4.   KASUTUSTINGIMUSED

4.1.   Üldnõuded

4.1.1.   Kasutuse standardtingimused

Käesolevas jaotises kirjeldatud kasutuse standardtingimused on kehtestatud selliste balloonide disainilahenduse, tootmise, kontrolli, katsetamise ja tüübikinnitamise andmise aluseks, mis on ette nähtud sõidukitele püsivalt paigaldamiseks ja ümbritseva õhu temperatuuril sõidukikütusena kasutatava maagaasi hoidmiseks.

4.1.2.   Balloonide kasutus

Käesolevas eeskirjas sätestatud kasutustingimuste eesmärk on samuti anda teavet käesoleva eeskirja kohaselt valmistatud balloonide ohutu kasutamise kohta:

| a) | balloonide tootjatele; |
| --- | --- |

a)

balloonide tootjatele;

| b) | balloonide omanikele; |
| --- | --- |

b)

balloonide omanikele;

| c) | projekteerijatele või balloonide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele; |
| --- | --- |

c)

projekteerijatele või balloonide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele;

| d) | sõidukiballoonide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele; |
| --- | --- |

d)

sõidukiballoonide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele;

| e) | maagaasimüüjatele ja |
| --- | --- |

e)

maagaasimüüjatele ja

| f) | kasutust reguleerivatele asutustele. |
| --- | --- |

f)

kasutust reguleerivatele asutustele.

4.1.3.   Kasutusiga

Ohutu kasutusea määrab ballooni projekteerija käesolevas eeskirjas määratud kasutustingimuste alusel. Maksimaalne kasutusiga on 20 aastat.

4.1.4.   Korraline kvaliteedikinnitamine

Soovitused kasutusea jooksul tehtavaks korraliseks kvaliteedikinnitamiseks visuaalse kontrolli või katsetamise teel annab balloonitootja käesolevate kasutustingimuste alusel. Iga ballooni ja toetusrihmasid tuleb vähemalt iga 48 kuu järel arvates sõiduki ekspluatatsiooni andmise (sõiduki registreerimise) kuupäevast ning iga uuesti paigaldamise ajal väliskahjude ja halvenemise suhtes visuaalselt kontrollida. Välise vaatluse peab vastavalt tootja ettekirjutustele teostama kasutust reguleeriva asutuse tunnustatud pädev isik. Ilma kohustuslikku teavet sisaldavate siltideta või loetamatu kohustusliku teabega siltidega balloonid tuleb kasutusest kõrvaldada. Kui ballooni on võimalik tootja ja seerianumbri järgi identifitseerida, võib kinnitada asendussildi, et ballooni saaks edasi kasutada.

4.1.4.1.   Kokkupõrkes osalenud sõidukite balloonid

Kokkupõrkes osalenud sõidukite balloonid kontrollitakse uuesti üle tootja volitatud isiku poolt, juhul kui pädev asutus ei ole teisiti ette näinud. Balloonid, mis ei saanud kokkupõrkes kahju, võib uuesti kasutusse võtta, vastasel juhul saadetakse need tootjale hindamiseks tagasi.

4.1.4.2.   Tules olnud balloonid

Tulest mõjutada saanud balloonid kontrollitakse tootja volitatud isiku poolt uuesti üle või tunnistatakse kõlbmatuks ja kõrvaldatakse kasutusest.

4.2.   Maksimumrõhud

Balloonirõhk on piiratud järgmiselt:

| a) | rõhk, mis väljareguleeritud temperatuuri 15 °C juures on 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

rõhk, mis väljareguleeritud temperatuuri 15 °C juures on 20 MPa;

| b) | vahetult pärast täitmist ning olenemata temperatuurist 26 MPa. |
| --- | --- |

b)

vahetult pärast täitmist ning olenemata temperatuurist 26 MPa.

4.3.   Maksimaalne tankimiskordade arv

Balloonid on projekteeritud tankimiseks väljareguleeritud rõhuni 20 MPa (200 baari) väljareguleeritud gaasitemperatuuri 15 °C juures kuni 1 000 korda kasutusea aasta kohta.

4.4.   Temperatuurivahemik

4.4.1.   Väljareguleeritud gaasitemperatuur

Balloonis oleva gaasi väljareguleeritud temperatuur peab olema vahemikus – 40 °C kuni 65 °C.

4.4.2.   Balloonitemperatuurid

Balloonimaterjalide temperatuur peab olema vahemikus – 40 °C kuni + 82 °C.

Temperatuurid üle + 65 °C võivad esineda piisavalt lokaalselt või piisavalt lühiajaliselt, et balloonis oleva gaasi temperatuur ei ületaks kunagi + 65 °C, v.a punktis 4.4.3 osutatud tingimuste korral.

4.4.3.   Lühiajalised temperatuurid

Gaasi temperatuurid tankimise ja väljalaskmise ajal võivad ületada punktis 4.4.1 esitatud piirmäärasid.

4.5.   Gaasi koostis

Maagaasile ei tohi tahtlikult lisada metanooli ega glükooli. Balloon peab olema projekteeritud nii, et see talub täitmist maagaasiga, mis vastab ühele kolmest tingimusest:

| a) | SAE J1616 |
| --- | --- |

a)

SAE J1616

| b) | kuiv gaas
  Veeaurusisalduse tavaline piirnorm on 32 mg/m3 kastepunkti – 9 °C 20 MPa rõhu juures. Kuivale gaasile ei esitata koostise piiranguid, v.a: | vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: 23 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

b)

kuiv gaas

Veeaurusisalduse tavaline piirnorm on 32 mg/m3 kastepunkti – 9 °C 20 MPa rõhu juures. Kuivale gaasile ei esitata koostise piiranguid, v.a:

vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: 23 mg/m3;

| | hapnikusisaldus: 1 mahuprotsent. |
| --- | --- |

hapnikusisaldus: 1 mahuprotsent.

Lubatud vesinikusisaldus on kuni 2 mahuprotsenti, kui balloone valmistatakse terasest, mille maksimaalne tõmbetugevus ületab 950 MPa.

| c) | niiske gaas
  Gaas, mille veesisaldus on punktis b nimetatud tavanormist suurem, peab vastama järgmistele maksimaalse sisalduse tingimustele: | vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: 23 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

c)

niiske gaas

Gaas, mille veesisaldus on punktis b nimetatud tavanormist suurem, peab vastama järgmistele maksimaalse sisalduse tingimustele:

vesiniksulfiidi ja teiste lahustuvate sulfiidide sisaldus: 23 mg/m3;

| | hapnikusisaldus: 1 mahuprotsent; |
| --- | --- |

hapnikusisaldus: 1 mahuprotsent;

| | süsinikdioksiid: 4 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

süsinikdioksiid: 4 mahuprotsenti;

| | vesinik: 0,1 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

vesinik: 0,1 mahuprotsenti.

Niiske gaasi tingimustes on vajalik vähemalt 1 mg kompressoriõli gaasi 1 kg kohta, et kaitsta metallballoone ja -vooderdisi.

4.6.   Välispinnad

Balloonid ei ole projekteeritud nii, et nad peaksid vastu pidevale mehhaanilisele või keemilisele mõjule, nt sõidukil veetava koorma lekkele või tõsistele teetingimustest tulenevatele hõõrdumistele, ning nende paigaldus peab vastama tunnustatud paigaldamisnõuetele. Siiski võib ballooni välispind puutuda kokku:

| a) | veega, vahelduva sissepritse või teelt pritsimise kaudu; |
| --- | --- |

a)

veega, vahelduva sissepritse või teelt pritsimise kaudu;

| b) | soolaga, kui sõidukit kasutatakse ookeani läheduses või kohas, kus soola kasutatakse jää sulatamiseks; |
| --- | --- |

b)

soolaga, kui sõidukit kasutatakse ookeani läheduses või kohas, kus soola kasutatakse jää sulatamiseks;

| c) | päikese ultraviolettkiirgusega; |
| --- | --- |

c)

päikese ultraviolettkiirgusega;

| d) | kruusaga; |
| --- | --- |

d)

kruusaga;

| e) | lahustite, hapete ja leelistega, väetistega ning |
| --- | --- |

e)

lahustite, hapete ja leelistega, väetistega ning

| f) | sõidukivedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega. |
| --- | --- |

f)

sõidukivedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega.

4.7.   Gaasi imbumine või leke

Balloone võidakse hoida pikaajaliselt suletud ruumides. Asjaomases disainilahenduses tuleb arvestada gaasi imbumisega läbi ballooni seinte või lekkega vooderdise ja ühenduskohtade vahelt.

5.   DISAINILAHENDUSE KINNITUS

5.1.   Üldnõuded

Koos tüübikinnituse taotlusega peab ballooni projekteerija edastama tüübikinnitusasutusele järgmise teabe:

| a) | kasutustingimused (punkt 5.2); |
| --- | --- |

a)

kasutustingimused (punkt 5.2);

| b) | disainilahenduse andmed (punkt 5.3); |
| --- | --- |

b)

disainilahenduse andmed (punkt 5.3);

| c) | tootmisandmed (punkt 5.4); |
| --- | --- |

c)

tootmisandmed (punkt 5.4);

| d) | kvaliteedisüsteem (punkt 5.5); |
| --- | --- |

d)

kvaliteedisüsteem (punkt 5.5);

| e) | purunemissitkuse ja purunevuse katsete tulemused (punkt 5.6); |
| --- | --- |

e)

purunemissitkuse ja purunevuse katsete tulemused (punkt 5.6);

| f) | spetsifikaat (punkt 5.7); |
| --- | --- |

f)

spetsifikaat (punkt 5.7);

| g) | täiendavad tõendusandmed (punkt 5.8). |
| --- | --- |

g)

täiendavad tõendusandmed (punkt 5.8).

Standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide puhul ei nõuta punktis 5.3.2 nimetatud survekatsete aruannet ega punktis 5.6 nimetatud teavet.

5.2.   Kasutustingimused

Nimetatud tingimuste eesmärk on juhendada balloonide kasutajaid ja paigaldajaid ning teavitada tüübikinnitusasutusi või nende volitatud esindajaid. Kasutustingimused peavad sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | kinnitus, et ballooni disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks ballooni kasutusea jooksul; |
| --- | --- |

a)

kinnitus, et ballooni disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks ballooni kasutusea jooksul;

| b) | kasutusiga; |
| --- | --- |

b)

kasutusiga;

| c) | kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded; |
| --- | --- |

c)

kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded;

| d) | vajalikud rõhuvabastusseadmed ja/või isolatsioon; |
| --- | --- |

d)

vajalikud rõhuvabastusseadmed ja/või isolatsioon;

| e) | kinnitusviisid, katted jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde; |
| --- | --- |

e)

kinnitusviisid, katted jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde;

| f) | ballooni disainilahenduse kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

ballooni disainilahenduse kirjeldus;

| g) | ballooni ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave. |
| --- | --- |

g)

ballooni ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave.

5.3.   Disainilahenduse andmed

5.3.1.   Joonised

Joonistel peavad olema näidatud vähemalt järgmised üksikasjad:

| a) | pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajaduse korral kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega; |
| --- | --- |

a)

pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajaduse korral kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega;

| b) | viide käesolevale eeskirjale ja balloonitüübile; |
| --- | --- |

b)

viide käesolevale eeskirjale ja balloonitüübile;

| c) | kõik mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega; |
| --- | --- |

c)

kõik mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega;

| d) | ballooni mass koos lubatud hälvetega; |
| --- | --- |

d)

ballooni mass koos lubatud hälvetega;

| e) | materjalide spetsifikatsioon koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega ning metallballoonide ja metallvooderdiste puhul ette nähtud kõvadusvahemik; |
| --- | --- |

e)

materjalide spetsifikatsioon koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega ning metallballoonide ja metallvooderdiste puhul ette nähtud kõvadusvahemik;

| f) | muud andmed, nagu automaatse pingestamise survevahemik, minimaalne katserõhk, tulekaitsesüsteemi ja välise kaitsva katte üksikasjad. |
| --- | --- |

f)

muud andmed, nagu automaatse pingestamise survevahemik, minimaalne katserõhk, tulekaitsesüsteemi ja välise kaitsva katte üksikasjad.

5.3.2.   Pingeanalüüsi aruanne

Tuleb esitada lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs või muu pingeanalüüs.

Tuleb esitada tabel, milles võetakse kokku aruandes välja arvutatud pinged.

5.3.3.   Materjalikatse andmed

Tuleb esitada üksikasjalik disainilahenduses kasutatavate materjalide kirjeldus ning materjalide puhul lubatud hälbed. Esitatakse ka katseandmed, mis iseloomustavad materjalide mehaanilisi omadusi ja sobivust punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks.

5.3.4.   Disainilahenduse kvalifitseerumise katsete andmed

Tuleb näidata, et ballooni materjal, disainilahendus, valmistamine ja kontrollimine on kavandatud kasutuseks sobivad, näidates, et need vastavad käesoleva lisa liites A kirjeldatud meetoditega katsetamisel konkreetse ballooni disainilahenduse puhul nõutavate katsete tingimustele.

Katseandmetes peavad olema dokumenteeritud ka mõõtmed, seinapaksused ja iga katseballooni kaal.

5.3.5.   Tulekaitse

Tuleb esitada kirjeldus, kuidas on seadistatud rõhuvabastusseadmed, mis kaitsevad ballooni äkilise lõhkemise eest käesoleva lisa liite A punktis A.15 kirjeldatud tuletingimustega kokku puutudes. Katseandmed peavad tõendama ettenähtud tulekaitsesüsteemi tõhusust.

5.3.6.   Ballooni kandedetailid

Vastavalt käesoleva lisa punktile 6.11 tuleb esitada ballooni kandedetailide üksikasjalik kirjeldus või kandedetailidele esitatavad nõuded.

5.4.   Tootmisandmed

Tuleb esitada kõigi tootmisprotsesside, mittepurustavate uuringute, tootmiskatsete ja partiikatsete üksikasjalikud andmed; esitada kõigi tootmisprotsesside, nagu kuumtöötlemine ja lõppvormimine, lubatud hälbed, vaigusegu proportsioonid, filamendi mähkimispinge ja -kiirus, kõvendamise ajad ja temperatuurid, automaatse pingestamise protseduurid. Samuti tuleb täpsustada pinna kattematerjal, keermete üksikasjad, ultraheliuuringu (või samaväärse uuringu) vastuvõetavuskriteeriumid ning partiikatsete maksimaalsed partiide suurused.

5.5.   (Puudub)

5.6.   Purunemissitkuse katses ja mittepurustavas uuringus lubatud hälbed

5.6.1.   Purunemissitkus

Tootja peab tõendama disainilahenduse toimimist lekib-enne-kui-puruneb-põhimõttel, nagu kirjeldatud punktis 6.7.

5.6.2.   Mittepurustavas uuringus lubatud hälbed

Punktis 6.15.2 kirjeldatud meetodit kasutades peab tootja määrama purunevuse katse jaoks suurima lubatud hälbe suuruse, mis hoiab ballooni kasutusea jooksul ära selle kulumisest või rebenemisest tuleneva rikke.

5.7.   Spetsifikaat

Iga balloonilahenduse kohta tuleb spetsifikaadil esitada punktis 5.1 nõutavat teavet sisaldavate dokumentide kokkuvõttev loend. Esitada tuleb iga dokumendi pealkiri, viitenumber, kontrollinumbrid ning algversiooni väljaandmise ja teiste versioonide väljaandmiste kuupäevad. Kõigil dokumentidel peavad olema väljaandja allkiri või initsiaalid. Spetsifikaadile määratakse number ja vajaduse korral kontrollinumbrid, mida saab kasutada ballooni disainilahenduse eristamiseks, ning spetsifikaadil peab olema kavandi eest vastutava inseneri allkiri. Spetsifikaadil peab olema eraldatud koht kavandi registreerimist kinnitava templi jaoks.

5.8.   Täiendavad tõendamisandmed

Vajaduse korral tuleb esitada täiendavad ning avaldust põhistavad andmed, nagu kasutamiseks ette nähtud materjali senised kasutusandmed või konkreetse ballooni disainilahenduse kasutamisandmed teistes kasutustingimustes.

5.9.   Tüübikinnitus ja tõendamine

5.9.1.   Kontroll ja katsetamine

Tuleb läbida käesoleva eeskirja punkti 9 kohane vastavushindamine.

Tagamaks, et balloonid vastavad käesoleva rahvusvahelise eeskirja nõuetele, tuleb neid vastavalt punktide 6.13 ja 6.14 nõuetele tüübikinnitusasutuse poolt kontrollida.

5.9.2.   Katsesertifikaat

Kui esitatud näidise punkti 6.13 kohase katsetamise tulemused on rahuldavad, annab tüübikinnitusasutus välja katsesertifikaadi. Katsesertifikaadi näidis on esitatud käesoleva lisa liites D.

5.9.3.   Partii vastuvõetavussertifikaat

Tüübikinnitusasutus koostab käesoleva lisa liite D kohase vastuvõetavussertifikaadi.

6.   KÕIGI BALLOONITÜÜPIDE SUHTES KOHALDATAVAD NÕUDED

6.1.   Üldnõuded

Järgmisi nõudeid kohaldatakse üldiselt kõigi käesoleva lisa punktides 7–10 nimetatud balloonitüüpide suhtes. Ballooni disainilahendus hõlmab kõiki disainilahenduse asjakohaseid ja vajalikke aspekte, tagamaks, et balloon on ettenähtud kasutusea jooksul oma eesmärgiks sobiv; kooskõlas standardiga ISO 9809 valmistatud ja selle kõigile nõuetele vastavad CNG-1-tüüpi terasballoonid peavad vastama ainult punktide 6.3.2.4 ja 6.9–6.13 nõuetele.

6.2.   Disainilahendus

Käesolevas eeskirjas ei anta disainilahenduse valemeid ega lubatavaid pingeid, vaid nõutakse, et disainilahenduse adekvaatsus ilmneks asjaomastest arvutustest ja et tõestataks balloonide võimet püsivalt läbida käesolevas eeskirjas kirjeldatud materjali-, disainilahenduse kvalifitseerumise, tootmis- ja partiikatseid. Kõik disainilahendused peavad tagama, et tavakasutuse ja tegeliku halvenemise korral surve all olevad osad enne lekivad kui purunevad. Kui ilmneb metallballoonide või metallvooderdiste lekkimine, tohib see olla põhjustatud ainult väsimuspragude tekkimisest.

6.3.   Materjalid

6.3.1.   Kasutatavad materjalid peavad sobima käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud kasutustingimuste jaoks. Disainilahenduses ei tohi olla kontaktis omavahel kokkusobimatuid materjale. Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsete kokkuvõte on esitatud tabelis 6.1.

6.3.2.   Teras

6.3.2.1.   Koostis

Teras peab olema kaetud alumiiniumi ja/või silikooniga ning toodetud valitseva parima karestamistava järgi. Kõigi terasmaterjalide keemiline koostis tuleb esitada ja määrata vähemalt järgmiste näitajate kaudu:

| a) | süsiniku-, mangaani-, alumiiniumi- ja silikoonisisaldus kõigil juhtudel; |
| --- | --- |

a)

süsiniku-, mangaani-, alumiiniumi- ja silikoonisisaldus kõigil juhtudel;

| b) | nikli-, kroomi-, molübdeeni-, boori-, vanaadiumi- või mis tahes muude tahtlikult lisatud elementide sisaldus. Valumi analüüsi tulemused ei tohi ületada järgmiseid piire:







  Tõmbetugevus | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Väävel | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosfor | 0,020 % | 0,020 % |
| Väävel ja fosfor | 0,030 % | 0,025 % |

b)

nikli-, kroomi-, molübdeeni-, boori-, vanaadiumi- või mis tahes muude tahtlikult lisatud elementide sisaldus. Valumi analüüsi tulemused ei tohi ületada järgmiseid piire:

Tõmbetugevus

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Väävel

0,020 %

0,010 %

Fosfor

0,020 %

0,020 %

Väävel ja fosfor

0,030 %

0,025 %

Kui kasutatakse süsinikboorterast, tuleb iga terase valu esimese ja viimase valuploki või slääbiga teostada standardile ISO 642 vastav kõvendatavuskatse. Kõvadus mõõdetuna 7,9 mm piires karastatud otsast peab olema vahemikus 33–53 HRC või 327–560 HV ning olema tootja poolt tõendatud.

6.3.2.2.   Tõmbeomadused

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (käesoleva lisa liide A). Terase katkevenivus peab olema vähemalt 14 %.

6.3.2.3.   Löögikindlus

Valmis balloonis või vooderdises oleva terase mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.2 (käesoleva lisa liide A). Löögikindlusnäitajad ei tohi olla väiksemad, kui on näidatud käesoleva lisa tabelis 6.2.

6.3.2.4.   Paindeomadused

Valmis vooderdises oleva keevitatud roostevaba terase paindeomadused määratakse punkti A.3 kohaselt (käesoleva lisa liide A).

6.3.2.5.   Keevisõmbluse makroskoopiline kontroll

Iga keevitusprotseduuri tüübi puhul kontrollitakse keevisõmblust makroskoopiliselt. Sellel peab näha olema täielik sulatus ning sellel ei tohi esineda liitevigu ega lubamatuid puudusi, nagu on ette nähtud standardis EN ISO 5817 kvaliteeditaseme C puhul.

6.3.2.6.   Vastupidavus väävlikorrosioonile

Kui terase kavandatud tõmbetugevuse ülemine piir ületab 950 MPa, tuleb valmis ballooniga teha väävlikorrosioonile vastupidavuse katse vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.3 ja balloon peab vastama nimetatud sättes kirjeldatud nõuetele.

6.3.3.   Alumiinium

6.3.3.1.   Koostis

Alumiiniumisulamid määratakse alumiiniumiassotsiatsiooni koostatud sulamisüsteemis. Plii ja vismuti lisandite piirangud ei tohi ületada 0,003 %.

6.3.3.2.   Korrosioonikatsed

Alumiiniumisulamid peavad vastama punkti A.4 kohaselt (käesoleva lisa liide A) tehtud korrosioonikatsete nõuetele.

6.3.3.3.   Püsivast täidetusest tulenev pragunemine

Alumiiniumisulamid peavad vastama punkti A.5 (käesoleva lisa liide A) püsivast täidetusest tuleneva pragunemise katsete nõuetele.

6.3.3.4.   Tõmbeomadused

Valmis balloonis oleva alumiiniumisulami mehaanilised omadused tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.1 (käesoleva lisa liide A). Alumiiniumi katkevenivus peab olema vähemalt 12 %.

6.3.4.   Vaigud

6.3.4.1.   Üldnõuded

Immutamismaterjalidena võib kasutada termokõvenevaid või termopehmenevaid vaike. Sobivate põhiainete näited on epoksü, modifitseeritud epoksü, polüestri ja vinüülestri termokõvenevad plastmassid ning polüetüleeni ja polüamiidi termopehmenevad materjalid.

6.3.4.2.   Nihkejõud

Vaikusid katsetatakse vastavalt punktile A.26 (käesoleva lisa liide A) ja asjaomased vaigud peavad selle punkti nõuetele vastama.

6.3.4.3.   Klaasistumistemperatuur

Vaigu klaasistumistemperatuur määratakse kindlaks vastavalt ASTM D3418 standardile.

6.3.5.   Kiud

Konstruktsioonimaterjali tugevdavaks filamendiks peab olema kas klaaskiud, aramiidkiud või süsinikkiud. Süsinikkiu kasutamisel peab disainilahendus hõlmama meetmeid ballooni metalldetailide galvaanilise korrosiooni ärahoidmiseks. Tootja peab säilitama komposiitmaterjalide kohta välja antud spetsifikaate, materjalitootjate soovitusi ladustamise, tingimuste ning säilivusaja kohta ning materjalitootja tõendit, et iga kaubasaadetis vastab spetsifikaadi nõuetele. Kiutootja peab tõendama, et kiudmaterjali omadused vastavad tootja tootekirjeldusele.

6.3.6.   Plastvooderdised

Tõmbetugevus ja katkevenivus tuleb kindlaks määrata vastavalt punktile A.22 (käesoleva lisa liide A). Katsed peavad näitama plastvooderdise materjali paindeomadusi temperatuuril – 50 °C või alla selle, mille juures peavad materjalid vastama tootja antud näitajatele; polümeersed materjalid peavad sobima käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud kasutustingimustele. Punktis A.23 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud meetodit kasutades peab pehmenemistemperatuur olema vähemalt 90 °C ja sulamistemperatuur vähemalt 100 °C.

6.4.   Katserõhk

Minimaalne kasutatav katserõhk tootmisel peab olema 30 MPa.

6.5.   Survetugevused ja kiudude pingetsükli asümmeetriategurid

Kõigi balloonitüüpide puhul peab minimaalne tegelik survetugevus olema vähemalt võrdne käesoleva lisa punktis 6.3 nimetatud väärtusega. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab komposiitmähis olema kavandatud suureks töökindluseks pikaajalise täidetuse ja tsüklilise täidetuse jaoks. See töökindlus saavutatakse, järgides käesoleva lisa punktis 6.3 antud komposiitide pingetsükli asümmeetriategureid. Pingetsükli asümmeetriategur on määratletud kui pinge kius ettenähtud minimaalse survetugevuse juures jagatuna pingega kius töörõhu juures. Katkemistugevus on määratletud kui ballooni tegelik lõhkemisrõhk jagatud töörõhuga. Tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul on pingetsükli asümmeetriategur võrdne katkemistugevusega. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste (metallvooderdis ja komposiitmähis) puhul peavad pingetsükli asümmeetriateguri arvutused hõlmama järgmist:

| a) | analüüsimeetod, mis võimaldab analüüsida vooderdismaterjale (spetsiaalne tarkvaraprogramm või lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs); |
| --- | --- |

a)

analüüsimeetod, mis võimaldab analüüsida vooderdismaterjale (spetsiaalne tarkvaraprogramm või lõplikel elementidel põhinev pingeanalüüs);

| b) | vooderdismaterjali elastsest plastiliseks muutumise surve-tõmbe-kõver peab olema teada ja õigesti modelleeritud; |
| --- | --- |

b)

vooderdismaterjali elastsest plastiliseks muutumise surve-tõmbe-kõver peab olema teada ja õigesti modelleeritud;

| c) | komposiitmaterjalide mehaanilised omadused peavad olema õigesti modelleeritud; |
| --- | --- |

c)

komposiitmaterjalide mehaanilised omadused peavad olema õigesti modelleeritud;

| d) | arvutused tuleb teha: automaatsel pingestamisel, automaatse pingestamise järgse nulli, töörõhu ja minimaalse lõhkemispunkti juures; |
| --- | --- |

d)

arvutused tuleb teha: automaatsel pingestamisel, automaatse pingestamise järgse nulli, töörõhu ja minimaalse lõhkemispunkti juures;

| e) | analüüsil tuleb arvesse võtta mähkimisest tulenevat eelpinget; |
| --- | --- |

e)

analüüsil tuleb arvesse võtta mähkimisest tulenevat eelpinget;

| f) | minimaalne lõhkemispunkt tuleb valida nii, et väljaarvutatud pinge minimaalse lõhkemispunkti juures jagatuna väljaarvutatud pingega töörõhu juures vastaks kasutatava kiu puhul nõutavale pingetsükli asümmeetriategurile; |
| --- | --- |

f)

minimaalne lõhkemispunkt tuleb valida nii, et väljaarvutatud pinge minimaalse lõhkemispunkti juures jagatuna väljaarvutatud pingega töörõhu juures vastaks kasutatava kiu puhul nõutavale pingetsükli asümmeetriategurile;

| g) | hübriidtugevdusega (kahe või enama eri kiutüübiga) balloonide analüüsil tuleb kiudude erinevaid elastsusomadusi aluseks võttes võtta arvesse koormuse jagunemine eri kiudude vahel. Iga eraldi kiutüübi pingetsükli asümmeetriategur peab vastama käesoleva lisa tabeli 6.3 nõuetele. Pingetsükli asümmeetriategurit võib kontrollida ka tensoanduritega. Vastuvõetav meetod on nimetatud käesoleva lisa liites E. |
| --- | --- |

g)

hübriidtugevdusega (kahe või enama eri kiutüübiga) balloonide analüüsil tuleb kiudude erinevaid elastsusomadusi aluseks võttes võtta arvesse koormuse jagunemine eri kiudude vahel. Iga eraldi kiutüübi pingetsükli asümmeetriategur peab vastama käesoleva lisa tabeli 6.3 nõuetele. Pingetsükli asümmeetriategurit võib kontrollida ka tensoanduritega. Vastuvõetav meetod on nimetatud käesoleva lisa liites E.

6.6.   Pingeanalüüs

Kavandi minimaalsete seinapaksuste põhjendamiseks tuleb teha pingeanalüüs. See peab hõlmama pingete kindlakstegemist vooderdistes ja komposiitlahenduste kiududes.

6.7.   Lekib-enne-kui-puruneb-põhimõtte toimimise hindamine

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul tuleb tõendada, et need enne lekivad kui purunevad. Need katsed tuleb teostada vastavalt punktile A.6 (käesoleva lisa liide A). Sellist tõendust ei ole vaja selliste ballooni disainilahenduste puhul, mis annavad vastavalt punktile A.13 (käesoleva lisa liide A) katsetamisel väsimusvastupidavuse üle 45 000 tsükli. Käesoleva lisa liites F on teabeks lisatud kaks lekib-enne-kui-puruneb-katsetuste meetodit.

6.8.   Kontroll ja katsetamine

Tootmiskontroll peab määrama programmid ja menetlused:

| a) | tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks ning |
| --- | --- |

a)

tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks ning

| b) | katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 4.1.4 tingimustele, kui tüübikinnitusasutus seda ei muuda. Tootja peab kehtestama visuaalsel kontrollil tagasilükkamise kriteeriumid, võttes aluseks puudustega balloonidega tehtud survetsüklikatsete tulemused. Käitlemiseks, kasutuseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites G. |
| --- | --- |

b)

katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 4.1.4 tingimustele, kui tüübikinnitusasutus seda ei muuda. Tootja peab kehtestama visuaalsel kontrollil tagasilükkamise kriteeriumid, võttes aluseks puudustega balloonidega tehtud survetsüklikatsete tulemused. Käitlemiseks, kasutuseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites G.

6.9.   Tulekaitse

Kõik balloonid peavad olema rõhuvabastusseadmetega tule eest kaitstud. Balloon, selle materjalid, rõhuvabastusseadmed ja kõik lisatud isolatsiooni- või kaitsematerjalid tuleb kavandada koos, tagamaks piisavat ohutust punktis A.15 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud tuletingimustes.

Rõhuvabastusseadmeid katsetatakse vastavalt punktile A.24 (käesoleva lisa liide A).

6.10.   Avad

6.10.1.   Üldnõuded

Avad on lubatud ainult otstes. Ava keskjoon peab kattuma ballooni pikiteljega. Keermed peavad olema puhtalt lõigatud, võrdsed, ilma pinna ebaühtlusteta ja vastama mõõtudele.

6.11.   Ballooni kandedetailid

Tootja peab määrama, kuidas kinnitatakse balloon sõidukile. Tootja peab andma ka kinnitusjuhendid, sealhulgas märkima kinnitusjõu ja jõumomendi, et tagada piisav pingestav jõud, kuid mis ei põhjusta vastuvõetamatut pinget balloonis ega kahjusta ballooni pinda.

6.12.   Kaitse väliskeskkonna suhtes

Ballooni välispind peab vastama punkti A.14 (käesoleva lisa liide A) väliskeskkonnakatse nõuetele. Välise kaitse saavutamiseks võib kasutada järgmiseid meetmeid:

| a) | pinnakattematerjal, mis annab piisava kaitse (nt alumiiniumile pihustatud anoodiv metall), või |
| --- | --- |

a)

pinnakattematerjal, mis annab piisava kaitse (nt alumiiniumile pihustatud anoodiv metall), või

| b) | sobiva kiud- ja põhimaterjali kasutamine (nt süsinikkiud vaigus) või |
| --- | --- |

b)

sobiva kiud- ja põhimaterjali kasutamine (nt süsinikkiud vaigus) või

| c) | kaitsekate (nt orgaaniline kate, värv), mis vastab punkti A.9 (käesoleva lisa liide A) nõuetele. |
| --- | --- |

c)

kaitsekate (nt orgaaniline kate, värv), mis vastab punkti A.9 (käesoleva lisa liide A) nõuetele.

Balloonile kantav kate peab olema selline, mille pealekandmine ei mõjuta ballooni mehaanilisi omadusi negatiivselt. Kate peab olema kavandatud nii, et see võimaldaks hilisemat kontrolli kasutuse jooksul, ja tootja peab andma juhised sellise kontrolli jooksul katte käsitsemise kohta, tagamaks ballooni terviklikkust.

Tootjate huvides on käesoleva lisa informatiivses liites H esitatud katte sobivust hindava väliskeskkonnakatse meetod.

6.13.   Disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Igale balloonitüübile kinnituse saamiseks tuleb tõendada materjali, disainilahenduse, tootmise ja kontrolli sobivust ettenähtud kasutuseks käesoleva lisa liites A kirjeldatud asjakohaste katsemeetodite abil teostatavate käesoleva lisa tabelis 6.1 esitatud materjali kvalifitseerumise katsete ja käesoleva lisas tabeli 6.4 esitatud ballooni kvalifitseerumise katsete asjakohastele nõuetele vastamisega. Katseballoonid või -vooderdised valib ja katseid jälgib pädev asutus. Kui katsed tehakse enamate kui nõutud arvu balloonide või vooderdistega, tuleb dokumenteerida kõik katsed.

6.14.   Partiikatsed

Käesolevas lisas kirjeldatud partiikatsed tuleb teha igast valmis balloonide või vooderdiste partiist võetud balloonide või vooderdistega. Kasutada võib ka tunnistaja valitud kuumtöödeldud näidiseid, mis on valmis balloonide või vooderdiste hulgas representatiivsed. Iga balloonitüübi puhul nõutavad partiikatsed on täpsustatud käesoleva lisa tabelis 6.5.

6.15.   Tootmiskontroll ja katsed

6.15.1.   Üldnõuded

Tootmiskontrollid ja -katsed tuleb teha kõigi partiis toodetud balloonidega. Tootmise jooksul ja peale valmimist kontrollitakse iga ballooni järgmiste menetlustega:

| a) | metallballoonide ja -vooderdiste ultrahelidefektoskoopia (või sellega samaväärsena tõestatud uuring) vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale B, või sellega samaväärsena tõestatud meetod, tagamaks, et maksimaalne esineva defekti suurus on väiksem kui disainilahenduses määratud; |
| --- | --- |

a)

metallballoonide ja -vooderdiste ultrahelidefektoskoopia (või sellega samaväärsena tõestatud uuring) vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale B, või sellega samaväärsena tõestatud meetod, tagamaks, et maksimaalne esineva defekti suurus on väiksem kui disainilahenduses määratud;

| b) | kontroll selle üle, et valmis ballooni või mis tahes vooderdise või mähise kriitilised mõõtmed ja mass on disainilahenduses lubatud piirides; |
| --- | --- |

b)

kontroll selle üle, et valmis ballooni või mis tahes vooderdise või mähise kriitilised mõõtmed ja mass on disainilahenduses lubatud piirides;

| c) | ettenähtud pinnakattega sobivuse kontroll, pidades eriti silmas sügavpilutatud pindu ning volte ja ribasid sepistatud või keermestatud otstekinnituste ja -avade juures; |
| --- | --- |

c)

ettenähtud pinnakattega sobivuse kontroll, pidades eriti silmas sügavpilutatud pindu ning volte ja ribasid sepistatud või keermestatud otstekinnituste ja -avade juures;

| d) | märgistuste kontroll; |
| --- | --- |

d)

märgistuste kontroll;

| e) | metallballoonide ja -vooderdiste kõvaduskatsed vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A) tuleb teha pärast lõplikku kuumtöötlemist ja selliselt kindlaks tehtud väärtused peavad olema disainilahenduse jaoks ette nähtud vahemikus; |
| --- | --- |

e)

metallballoonide ja -vooderdiste kõvaduskatsed vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A) tuleb teha pärast lõplikku kuumtöötlemist ja selliselt kindlaks tehtud väärtused peavad olema disainilahenduse jaoks ette nähtud vahemikus;

| f) | hüdrauliline katse vastavalt punktile A.11 (käesoleva lisa liide A). |
| --- | --- |

f)

hüdrauliline katse vastavalt punktile A.11 (käesoleva lisa liide A).

Iga ballooniga teostatava kriitilise tootmiskontrolli nõuded on kokku võetud käesoleva lisa tabelis 6.6.

6.15.2.   Defekti maksimumsuurus

Tüüpide CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul tuleb kindlaks määrata metallballooni või -vooderdise mis tahes punktis maksimaalne defekti suurus, mis ei kasva ettenähtud kasutusea jooksul kriitiliselt suureks. Kriitiline suurus on määratletud kui defekt läbi ballooni või vooderdise seina paksuse, mis võimaldab hoitaval gaasil ilma ballooni purunemiseta balloonist välja voolata. Ultraheliuuringul või sellega samaväärsel uuringul peab defektisuurus kui tagasilükkamise kriteerium olema maksimaalsest lubatavast defektisuurusest väiksem. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 disainilahenduste puhul eeldatakse, et komposiidile ei teki kahju ajast sõltuvatest mehhanismidest; mittepurustavate uuringute korral tehakse lubatav defektisuurus kindlaks sobiva meetodiga. Käesoleva lisa liites F on nimetatud kaks niisugust meetodit.

6.16.   Katse nõuete mittetäitmine

Kui nõuded ei ole täidetud, tuleb vastavalt teostada kas uus katsetamine või uus kuumtöötlemine ja katsetamine:

| a) | kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse; |
| --- | --- |

a)

kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse;

| b) | kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus. |
| --- | --- |

b)

kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus.

Kui leitakse, et mittevastavus tulenes tehtud kuumtöötlemisest, võib tootja teostada balloonide partiiga uue kuumtöötlemise.

Kui mittevastavus ei tulenenud kuumtöötlusest, loetakse kõik kindlakstehtud defektsed balloonid mittesobilikeks või parandatakse sobival meetodil. Neid balloone, mida ei loetud mittesobilikeks, käsitatakse uue partiina.

Mõlemal juhul tehakse uue partiiga katsetused. Uuesti tuleb teha kõik asjakohased näidise- või partiikatsed, mis on uue partii vastuvõetavuse tõestamiseks vajalikud. Kui ühe või mitme katse tulemused on kasvõi osaliselt mitterahuldavad, tuleb partii kõik balloonid mittesobilikeks lugeda.

6.17.   Disainilahenduse muutmine

Disainilahenduse muutmine on kasutatavate materjalide või mõõtmete muutus, mis ületab tavalist lubatud tootmishälvet.

Väikseid disainilahenduste muudatusi lubatakse lugeda kvalifitseerunuks pärast vähendatud katsete programmi läbimist. Tabelis 6.7 nimetatud disainilahenduste korral nõutakse vastavalt tabelile disainilahenduse kvalifitseerumise katseid.

Tabel 6.1

Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

| | Käesoleva lisa vastav punkt |
| --- | --- |
| | Teras | Alumiinium | Vaigud | Kiud | Plastvooderdised |
| Tõmbeomadused | 6.3.2.2 | 6.3.3.4 | | 6.3.5 | 6.3.6 |
| Löögikindlus | 6.3.2.3 | | | | |
| Paindeomadused | 6.3.2.4 | | | | |
| Keevisõmbluse kontroll | 6.3.2.5 | | | | |
| Vastupidavus väävlikorrosioonile | 6.3.2.6 | | | | |
| Vastupidavus püsivast täidetusest tulenevale pragunemisele | | 6.3.3.3 | | | |
| Pingekorrosioon | | 6.3.3.2 | | | |
| Nihkejõud | | | 6.3.4.2 | | |
| Klaasistumistemperatuur | | | 6.3.4.3 | | |
| Pehmenemis- ja sulamispunkt | | | | | 6.3.6 |
| Purunemissitkus (1) | 6.7 | 6.7 | | | |

Käesoleva lisa vastav punkt

Teras

Alumiinium

Vaigud

Kiud

Plastvooderdised

Tõmbeomadused

6.3.2.2

6.3.3.4

6.3.5

6.3.6

Löögikindlus

6.3.2.3

Paindeomadused

6.3.2.4

Keevisõmbluse kontroll

6.3.2.5

Vastupidavus väävlikorrosioonile

6.3.2.6

Vastupidavus püsivast täidetusest tulenevale pragunemisele

6.3.3.3

Pingekorrosioon

6.3.3.2

Nihkejõud

6.3.4.2

Klaasistumistemperatuur

6.3.4.3

Pehmenemis- ja sulamispunkt

6.3.6

Purunemissitkus (1)

6.7

6.7

Tabel 6.2

Löökpaindeteimi vastuvõetavad väärtused

| Ballooni diameeter D, mm | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Katsesuund | risti | piki |
| Katseeksemplari laius, mm | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3–5 |
| Katsetemperatuur, °C | – 50 | – 50 |
| Löögikindlus/-tugevus, J/cm2 | | | | |
| Kolme toote keskmine | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Üksiktoode | 24 | 28 | 32 | 48 |

Ballooni diameeter D, mm

> 140

≤ 140

Katsesuund

risti

piki

Katseeksemplari laius, mm

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3–5

Katsetemperatuur, °C

– 50

– 50

Löögikindlus/-tugevus, J/cm2

Kolme toote keskmine

30

35

40

60

Üksiktoode

24

28

32

48

Tabel 6.3

Minimaalsed tegelikud katkemistugevused ja pingetsükli asümmeetriategurid

| | CNG-1
  Täielikult metallist | CNG-2
  Rõngasmähis | CNG-3
  Täismähis | CNG-4
  Täiskomposiit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Survetugevus
  [MPa] | Pingetsükli asümmeetriategurid
  [MPa] | Survetugevus
  [MPa] | Pingetsükli asümmeetriategurid
  [MPa] | Survetugevus
  [MPa] | Pingetsükli asümmeetriategurid
  [MPa] | Survetugevus
  [MPa] |
| Täielikult metallist | 45 | | | | | | |
| Klaas | | 2,75 | 50 1) | 3,65 | 70 1) | 3,65 | 73 |
| Aramiid | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 1) | 3,1 | 62 |
| Süsinik | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Hübriid | | 2) | 2) | 2) |
| Märkus 1. Minimaalne tegelik survetugevus. Lisaks tuleb teha käesoleva lisa punkti 6.5 kohased arvutused tagamaks, et ka minimaalse pingetsükli asümmeetriateguri nõuded on täidetud.

  Märkus 2. Pingetsükli asümmeetriategurid ja survetugevused tuleb arvutada vastavalt käesoleva lisa punktile 6.5. |

CNG-1

Täielikult metallist

CNG-2

Rõngasmähis

CNG-3

Täismähis

CNG-4

Täiskomposiit

Survetugevus

[MPa]

Pingetsükli asümmeetriategurid

[MPa]

Survetugevus

[MPa]

Pingetsükli asümmeetriategurid

[MPa]

Survetugevus

[MPa]

Pingetsükli asümmeetriategurid

[MPa]

Survetugevus

[MPa]

Täielikult metallist

45

Klaas

2,75

50 1)

3,65

70 1)

3,65

73

Aramiid

2,35

47

3,10

60 1)

3,1

62

Süsinik

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Hübriid

2)

2)

2)

Märkus 1. Minimaalne tegelik survetugevus. Lisaks tuleb teha käesoleva lisa punkti 6.5 kohased arvutused tagamaks, et ka minimaalse pingetsükli asümmeetriateguri nõuded on täidetud.

Märkus 2. Pingetsükli asümmeetriategurid ja survetugevused tuleb arvutada vastavalt käesoleva lisa punktile 6.5.

Tabel 6.4

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

| Katse ja viide | Balloonitüüp |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12 | Survekatse |

Katse ja viide

Balloonitüüp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12

Survekatse

X *

X

X

X

| A.13 | Ümbritseva temperatuuri tsükkel |
| --- | --- |

A.13

Ümbritseva temperatuuri tsükkel

X *

X

X

X

| A.14 | Happelise keskkonna katse |
| --- | --- |

A.14

Happelise keskkonna katse

X

X

X

| A.15 | Lahtine tuli |
| --- | --- |

A.15

Lahtine tuli

X

X

X

| A.16 | Läbistamine |
| --- | --- |

A.16

Läbistamine

X

X

X

X

| A.17 | Lubatud defekt |
| --- | --- |

A.17

Lubatud defekt

X

X

X

X

| A.18 | Kõrge temperatuur |
| --- | --- |

A.18

Kõrge temperatuur

X

X

X

| A.19 | Pingest rebenemine |
| --- | --- |

A.19

Pingest rebenemine

X

X

X

| A.20 | Kukkumiskatse |
| --- | --- |

A.20

Kukkumiskatse

X

X

| A.21 | Imbumine |
| --- | --- |

A.21

Imbumine

X

| A.24 | Rõhuvabastusseadme toimimine |
| --- | --- |

A.24

Rõhuvabastusseadme toimimine

X

X

X

| A.25 | Otsapöördkangi jõumomendikatse |
| --- | --- |

A.25

Otsapöördkangi jõumomendikatse

X

X

| A.27 | Maagaasitsükkel |
| --- | --- |

A.27

Maagaasitsükkel

X

| A.6 | Lekib-enne-kui-puruneb-katse |
| --- | --- |

A.6

Lekib-enne-kui-puruneb-katse

X

X

| A.7 | Äärmuslike temperatuuride tsükkel |
| --- | --- |

A.7

Äärmuslike temperatuuride tsükkel

X

X

X

X

| X | = | kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| * | = | ei nõuta standardi ISO 9809 nõuetele vastavalt projekteeritud balloonide puhul (ISO 9809 juba hõlmab neid katseid). |

X

=

kohustuslik

*

=

ei nõuta standardi ISO 9809 nõuetele vastavalt projekteeritud balloonide puhul (ISO 9809 juba hõlmab neid katseid).

Tabel 6.5

Partiikatsed

| Katse ja viide | Balloonitüüp |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12 | Katkemistugevus |

Katse ja viide

Balloonitüüp

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12

Katkemistugevus

X

X

X

X

| A.13 | Ümbritseva temperatuuri tsükkel |
| --- | --- |

A.13

Ümbritseva temperatuuri tsükkel

X

X

X

X

| A.1 | Tõmbetugevus |
| --- | --- |

A.1

Tõmbetugevus

X

X †

X †

| A.2 | Löökpaindeteim (teras) |
| --- | --- |

A.2

Löökpaindeteim (teras)

X

X †

X †

| A.9.2 | Kate* |
| --- | --- |

A.9.2

Kate*

X

X

X

X

| X | = | kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| * | = | välja arvatud siis, kui kaitsvat katet ei kasutata |
| † | = | katsed vooderdise materjaliga |

X

=

kohustuslik

*

=

välja arvatud siis, kui kaitsvat katet ei kasutata

†

=

katsed vooderdise materjaliga

Tabel 6.6

Kriitilise tootmiskontrolli nõuded

| Tüüp | Balloonitüüp |
| --- | --- |
| Kontrollinõuded | CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| Kriitilised mõõtmed | X | X | X | X |
| Pinna kattematerjal | X | X | X | X |
| Defektid (ultraheliuuring või samaväärne) | X | X | X | |
| Metallballoonide või -vooderdiste kõvadus | X | X | X | |
| Hüdrauliline katse | X | X | X | X |
| Lekkekatse | | | | X |
| Märgistused | X | X | X | X |
| X | = | kohustuslik |

Tüüp

Balloonitüüp

Kontrollinõuded

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

Kriitilised mõõtmed

X

X

X

X

Pinna kattematerjal

X

X

X

X

Defektid (ultraheliuuring või samaväärne)

X

X

X

Metallballoonide või -vooderdiste kõvadus

X

X

X

Hüdrauliline katse

X

X

X

X

Lekkekatse

X

Märgistused

X

X

X

X

X

=

kohustuslik

Tabel 6.7

Disainilahenduse muutmine

| Disainilahenduse muutmine | Katsetüüp |
| --- | --- |
| Hüdrauliline survekwatse
  A.12 | Tsüklid ümbritseva õhu temperatuuril
  A.13 | Keskkond
  A.14 | Lahtine tuli
  A.15 | Läbistamine
  A.16 | Lubatud defekt
  A.17 | Kõrge temperatuur
  A.18
  Pingest rebenemine
  A.19
  Kukkumiskatse
  A.20 | Imbumine A.21 CNG
  Pöördkangi jõumoment
  A.25
  Tsüklid
  A.27 | Rõhuvabastusseadme toimimine
  A.24 |
| Kiutootja | X | X | | | | | X* | X† | |
| Metalne ballooni- või vooderdisematerjal | X | X | X* | X | X* | X | X* | | |
| Plastist vooderdisematerjal | | X | X | | | | | X† | |
| Kiumaterjal | X | X | X | X | X | X | X | X† | |
| Vaik | | | X | | X | X | X | | |
| Diameetri muutmine kuni 20 % | X | X | | | | | | | |
| Diameetri muutmine üle 20 % | X | X | | X | X* | X | | | |
| Pikkuse muutmine kuni 50 % | X | | | X‡ | | | | | |
| Pikkuse muutmine üle 50 % | X | X | | X‡ | | | | | |
| Töörõhu muutmine kuni 20 % @ | X | X | | | | | | | |
| Kupli kuju | X | X | | | | | | X† | |
| Avasuurus | X | X | | | | | | | |
| Kattemuutus | | | X | | | | | | |
| Otsa pöördkangi kavand | | | | | | | | X† | |
| Muudatus tootmisprotsessis | X | X | | | | | | | |
| Rõhuvabastusseade | | | | X | | | | | X |
| X = | Kohustuslik |
| * | Metallballoonide (CNG-1) disainilahenduste puhul ei nõuta. |
| † | Kohustuslik ainult täiskomposiitballoonide (CNG-4) disainilahenduste puhul. |
| ‡ | Kohustuslik ainult pikkuse suurendamisel. |
| @ | Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega. |

Disainilahenduse muutmine

Katsetüüp

Hüdrauliline survekwatse

A.12

Tsüklid ümbritseva õhu temperatuuril

A.13

Keskkond

A.14

Lahtine tuli

A.15

Läbistamine

A.16

Lubatud defekt

A.17

Kõrge temperatuur

A.18

Pingest rebenemine

A.19

Kukkumiskatse

A.20

Imbumine A.21 CNG

Pöördkangi jõumoment

A.25

Tsüklid

A.27

Rõhuvabastusseadme toimimine

A.24

Kiutootja

X

X

X*

X†

Metalne ballooni- või vooderdisematerjal

X

X

X*

X

X*

X

X*

Plastist vooderdisematerjal

X

X

X†

Kiumaterjal

X

X

X

X

X

X

X

X†

Vaik

X

X

X

X

Diameetri muutmine kuni 20 %

X

X

Diameetri muutmine üle 20 %

X

X

X

X*

X

Pikkuse muutmine kuni 50 %

X

X‡

Pikkuse muutmine üle 50 %

X

X

X‡

Töörõhu muutmine kuni 20 % @

X

X

Kupli kuju

X

X

X†

Avasuurus

X

X

Kattemuutus

X

Otsa pöördkangi kavand

X†

Muudatus tootmisprotsessis

X

X

Rõhuvabastusseade

X

X

X =

Kohustuslik

*

Metallballoonide (CNG-1) disainilahenduste puhul ei nõuta.

†

Kohustuslik ainult täiskomposiitballoonide (CNG-4) disainilahenduste puhul.

‡

Kohustuslik ainult pikkuse suurendamisel.

@

Ainult siis, kui paksuse muutus on proportsionaalne diameetri ja/või rõhu muutusega.

7.   TÜÜBI CNG-1 METALLBALLOONID

7.1.   Üldnõuded

Disainilahendus peab määrama kindlaks maksimaalse lubatava defekti suuruse igas ballooni punktis, mis ei kasva ettenähtud järelkontrolliajavahemiku või, kui ei nähta ette järelkontrolli, kasutusea jooksul, ballooni töörõhul töötamisel kriitiliste mõõtmeteni. Lekib-enne-kui-puruneb-kontroll tuleb teha vastavalt punkti A.6 (käesoleva lisa liide A) vastavatele menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

Vastavalt standardile ISO 9809 projekteeritud ja selle kõigile nõuetele vastavate balloonide korral nõutakse ainult punkti 6.3.2.4 materjalikatsete ja punkti 7.5 disainilahenduse kvalifitseerumise katsete, v.a punktide 7.5.2 ja 7.5.3, nõuete täitmist.

7.2.   Pingeanalüüs

Pinge balloonis arvutatakse 2 MPa, 20 MPa, katserõhu ja disainilahenduse katkemispunkti kohta. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse kesta tasandilt välja painutamist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

7.3.   Valmistamis- ja tootmiskatsete nõuded

7.3.1.   Üldnõuded

Alumiiniumballoonide otsi ei tohi sulgeda stantsimisprotsessiga. Terasballoonide, v.a standardi ISO 9809 kohaselt projekteeritud balloonide põhjaotstega tuleb teha purunevuse katsed või samaväärne uuring. Otsa sulgemise protsessil ei tohi lisada metalli. Enne otsa stantsimist tuleb iga ballooni paksuse ja pinnakatte suhtes kontrollida.

Peale otsa stantsimist tuleb balloone kuni disainilahenduse jaoks ette nähtud kõvadusvahemikuni kuumtöödelda. Kohalikku kuumtöötlemist ei või kasutada.

Kui põhivarustuse juurde kuuluvad kaelarõngas, põhjarõngas või kinnitusdetailid, peavad need olema balloonimaterjaliga sobivast materjalist ning turvaliselt kinnitatud muude meetoditega kui keevitamine, kõvajoodisjootmine või pehmejoodisjootmine.

7.3.2.   Mittepurustavad uuringud

Iga metallballooniga tuleb teha järgmised katsed:

| a) | kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A); |
| --- | --- |

a)

kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A);

| b) | ultraheliuuring vastavalt standardi BS 5045 osa 1 I lisale või sellega tõestatult samaväärse mittepurustava katsemeetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses vastavalt punktile 6.15.2 kindlaks määratud ettenähtud suurust. |
| --- | --- |

b)

ultraheliuuring vastavalt standardi BS 5045 osa 1 I lisale või sellega tõestatult samaväärse mittepurustava katsemeetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses vastavalt punktile 6.15.2 kindlaks määratud ettenähtud suurust.

7.3.3.   Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (käesoleva lisa liide A) kohane hüdrauliline survekatse.

7.4.   Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed:

| a) | partii materjalikatsed. Ühe ballooni või kuumtöötlemise representatiivse valmisballooniga tuleb teha järgmised katsed:






  i) | kriitiliste mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; |
| --- | --- | --- |

a)

partii materjalikatsed. Ühe ballooni või kuumtöötlemise representatiivse valmisballooniga tuleb teha järgmised katsed:

i)

kriitiliste mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga;

| ii) | üks punkti A.1 (käesoleva lisa liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

ii)

üks punkti A.1 (käesoleva lisa liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iii) | terasballoonide puhul kolm punkti A.2 (käesoleva lisa liide A) kohast löökpaindeteimi ja punkti 6.3.2.3 nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

iii)

terasballoonide puhul kolm punkti A.2 (käesoleva lisa liide A) kohast löökpaindeteimi ja punkti 6.3.2.3 nõuetele vastavuse kontroll;

| iv) | kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A) ja kate peab vastama selle punkti nõuetele. |
| --- | --- |

iv)

kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A) ja kate peab vastama selle punkti nõuetele.

Kõigi partiidest katseteks valitud balloonidega, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega.

Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata;

| b) | partii lõhkemisrõhu katse. Ühte ballooni survestatakse vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A) hüdrauliliselt kuni lõhkemiseni.
  Kui lõhkemistugevus on väljaarvutatud minimaalsest lõhkemistugevusest väiksem, tuleb jätkata eespool nimetatud punkti 6.16 menetlustega; |
| --- | --- |

b)

partii lõhkemisrõhu katse. Ühte ballooni survestatakse vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A) hüdrauliliselt kuni lõhkemiseni.

Kui lõhkemistugevus on väljaarvutatud minimaalsest lõhkemistugevusest väiksem, tuleb jätkata eespool nimetatud punkti 6.16 menetlustega;

| c) | korraline survetsüklikatse. Valmis balloonidele avaldatakse punkti A.13 (käesoleva lisa liide A) kohaselt katsetsüklilist survet järgmiselt määratud sagedusega:






  i) | iga partii ühe ballooniga tehakse survetsükkel läbi 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta, seega minimaalne tsüklite arv on 15 000; |
| --- | --- | --- |

c)

korraline survetsüklikatse. Valmis balloonidele avaldatakse punkti A.13 (käesoleva lisa liide A) kohaselt katsetsüklilist survet järgmiselt määratud sagedusega:

i)

iga partii ühe ballooniga tehakse survetsükkel läbi 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta, seega minimaalne tsüklite arv on 15 000;

| ii) | kui kümne järjestikuse sama disainilahendustüübi (s.o sarnaste materjalide ja protsessidega tooted) tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 1 500 tsükli jooksul ette nähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 22 500 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini viie partii kohta; |
| --- | --- |

ii)

kui kümne järjestikuse sama disainilahendustüübi (s.o sarnaste materjalide ja protsessidega tooted) tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 1 500 tsükli jooksul ette nähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 22 500 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini viie partii kohta;

| iii) | kui kümne järjestikuse sama disainilahendustüübi tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 2 000 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 30 000 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini kümne partii kohta; |
| --- | --- |

iii)

kui kümne järjestikuse sama disainilahendustüübi tootepartii puhul mitte ükski punkti i järgi survetsüklikatse läbinud balloonidest ei leki ega rebene vähem kui 2 000 tsükli jooksul ettenähtud kasutusea aasta kohta (vähemalt 30 000 tsüklit), võib survetsüklikatsete tegemist vähendada ühe balloonini kümne partii kohta;

| iv) | kui viimasest tootepartiist on möödas enam kui kuus kuud, tuleb punktis ii või iii kirjeldatud katsesageduse säilitamiseks võtta järgmisest partiist üks balloon survetsüklikatseks; |
| --- | --- |

iv)

kui viimasest tootepartiist on möödas enam kui kuus kuud, tuleb punktis ii või iii kirjeldatud katsesageduse säilitamiseks võtta järgmisest partiist üks balloon survetsüklikatseks;

| v) | kui mõni eespool punktis ii või iii nimetatud vähendatud sagedusega survetsüklikatses olnud balloon ei pea nõutud survetsüklite arvule (vastavalt vähemalt 22 500 või 30 000) vastu, tuleb punkti ii või iii sageduse taastamiseks teostada katse vähemalt kümne tootepartiiga punkti i sageduse järgi; |
| --- | --- |

v)

kui mõni eespool punktis ii või iii nimetatud vähendatud sagedusega survetsüklikatses olnud balloon ei pea nõutud survetsüklite arvule (vastavalt vähemalt 22 500 või 30 000) vastu, tuleb punkti ii või iii sageduse taastamiseks teostada katse vähemalt kümne tootepartiiga punkti i sageduse järgi;

| vi) | kui mõni punkti i, ii või iii järgi katsetatud balloon ei täida tsüklikatse nõuet 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta (minimaalselt 15 000 tsüklit), tuleb vastavalt käesoleva lisa punkti 6.16 menetlustele teha kindlaks tõrke põhjus ning see kõrvaldada. Seejärel korratakse rõhutsüklikatset veel kolme ballooniga samast partiist. Kui mõni täiendavalt võetud kolmest balloonist ei täida nõuet – 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta –, tuleb partii lugeda mittesobilikuks. |
| --- | --- |

vi)

kui mõni punkti i, ii või iii järgi katsetatud balloon ei täida tsüklikatse nõuet 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta (minimaalselt 15 000 tsüklit), tuleb vastavalt käesoleva lisa punkti 6.16 menetlustele teha kindlaks tõrke põhjus ning see kõrvaldada. Seejärel korratakse rõhutsüklikatset veel kolme ballooniga samast partiist. Kui mõni täiendavalt võetud kolmest balloonist ei täida nõuet – 1 000 tsüklit ettenähtud kasutusea aasta kohta –, tuleb partii lugeda mittesobilikuks.

7.5.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

7.5.1.   Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

7.5.2.   Hüdrauliline survekatse

Kolmele representatiivsele balloonile avaldatakse vea ilmnemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Ballooni katkemistugevused peavad ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset katkemistugevust ja olema vähemalt 45 MPa.

7.5.3.   Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (käesoleva lisa liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi vigu tekkida enne, kui on tehtud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas nii kaua, kuni viga ilmneb, või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

7.5.4.   Lahtise tule katse

Katsed tuleb teha vastavalt punktile A.15 (käesoleva lisa liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.5.   Läbistamiskatse

Katse tuleb teha vastavalt punktile A.16 (käesoleva lisa liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

7.5.6.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Balloonidega, mis ei ületa punkti 7.5.3 kohasel katsetamisel 45 000 tsüklit, tuleb lekib-enne-kui-puruneb-katsed teha vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.6 ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.   TÜÜBI CNG-2 RÕNGASMÄHISEGA BALLOONID

8.1.   Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja metallvooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimise meetodit.

Lekib-enne-kui-puruneb-kontroll tuleb teha vastavalt punkti A.6 (käesoleva lisa liide A) vastavatele menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

8.2.   Nõuded disainilahendusele

8.2.1.   Metallvooderdis

Metallvooderdise tegelik lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 26 MPa.

8.2.2.   Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

8.2.3.   Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada pinged mähises ja vooderdises peale eelpingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, 2 MPa, 20 MPa, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

Automaatse pingestamise meetodit kasutavate disainilahenduste puhul tuleb eelpingestamiseks välja arvutada piirid, mille vahele automaatse pingestamise surve peab jääma.

Pingestamiseks juhitud pingega mähkimist kasutavate disainilahenduste puhul tuleb välja arvutada temperatuur, mille juures seda teha, ning iga mähisekihi jaoks vajalik pinge ja sellega saavutatav eelpingestatus.

8.3.   Nõuded tootmisele

8.3.1.   Üldnõuded

Komposiitballoon tuleb valmistada filamentmähisega vooderdisest. Filamendi mähkimise operatsioonid peavad olema arvutiga või mehaaniliselt juhitud. Filamentidele tuleb mähkimisel avaldada juhitud pinget. Kui mähkimine on lõpetatud, tuleb termokõvenevad vaigud kuumutamise teel kõvendada, kasutades eelnevalt kindlaks määratud ja juhitavaid ajavahemikke ja temperatuure.

8.3.2.   Vooderdis

Metallvooderdise tootmine peab vastama punkti 7.3 vastava vooderdisetüübi nõuetele.

8.3.3.   Mähis

Balloonid tuleb valmistada filamendimähkimismasinaga. Mähkimise jooksul tuleb olulisi muutujaid ettenähtud vahemikes jälgida ning mähkimistulemustes dokumenteerida. Nimetatud muutujad võivad hõlmata järgmisi näitajaid, kuid ei ole nendega piiratud:

| a) | kiutüüp, sealhulgas suurus; |
| --- | --- |

a)

kiutüüp, sealhulgas suurus;

| b) | immutamise viis; |
| --- | --- |

b)

immutamise viis;

| c) | mähkimispinge; |
| --- | --- |

c)

mähkimispinge;

| d) | mähkimiskiirus; |
| --- | --- |

d)

mähkimiskiirus;

| e) | heiete arv; |
| --- | --- |

e)

heiete arv;

| f) | riba laius; |
| --- | --- |

f)

riba laius;

| g) | vaigu tüüp ja koostis; |
| --- | --- |

g)

vaigu tüüp ja koostis;

| h) | vaigu temperatuur; |
| --- | --- |

h)

vaigu temperatuur;

| i) | vooderdise temperatuur. |
| --- | --- |

i)

vooderdise temperatuur.

8.3.3.1.   Termokõvenevate vaikude kõvendamine

Kui kasutatakse termokõvenevat vaiku, peab seda peale filamendimähkimist kõvendama. Kõvendamise jooksul tuleb kõvendamistsükkel (s.o ajavahemikud ja temperatuurid) registreerida.

Kõvendamistemperatuur peab olema juhitav ja see ei tohi mõjutada vooderdise materjaliomadusi. Alumiiniumvooderdisega balloonide puhul on maksimaalne kõvendamistemperatuur 177 °C.

8.3.4.   Automaatne pingestamine

Kui kasutatakse automaatse pingestamise menetlust, tuleb see teostada enne hüdraulilist survekatset. Automaatse pingestamise surve peab olema punktis 8.2.3 ette nähtud piirides ja tootja peab määrama sobiva surve määramise meetodi.

8.4.   Tootmiskatse nõuded

8.4.1.   Mittepurustavad uuringud

Purunevuse katsed tuleb teha vastavalt tunnustatud ISO standardile või sellega samaväärsele standardile. Iga metallvooderdisega tuleb teha järgmised katsed:

| a) | kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A); |
| --- | --- |

a)

kõvaduskatse vastavalt punktile A.8 (käesoleva lisa liide A);

| b) | ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale 1B või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses kindlaks määratud suurust. |
| --- | --- |

b)

ultraheliuuring vastavalt BS 5045 standardi osa 1 lisale 1B või sellega tõendatult samaväärse purunevuse meetodiga, tagamaks, et maksimaalne defekti suurus ei ületa disainilahenduses kindlaks määratud suurust.

8.4.2.   Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (käesoleva lisa liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks sobiva püsiva ruumala suurenemise piirid, kuid see ei tohi ühelgi juhul olla suurem kui 5 % kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

8.5.   Balloonide partiikatsed

8.5.1.   Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni või balloon ja vooderdis, kui see on asjakohane. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt järgmised katsed.

Kui mähises leitakse defekte enne automaatse pingestamise menetlust või hüdraulilist survekatset, võib mähise täielikult eemaldada ja uuega asendada.

| a) | Partii materjalikatsed. Ühe ballooni, vooderdise või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed:






  i) | mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; |
| --- | --- | --- |

a)

Partii materjalikatsed. Ühe ballooni, vooderdise või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud representatiivse valmis ballooniga tuleb teha järgmised katsed:

i)

mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga;

| ii) | üks punkti A.1 (käesoleva lisa liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

ii)

üks punkti A.1 (käesoleva lisa liide A) kohane tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iii) | terasvooderdiste puhul kolm punkti A.2 (käesoleva lisa liide A) kohast löökpaindeteimi ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

iii)

terasvooderdiste puhul kolm punkti A.2 (käesoleva lisa liide A) kohast löökpaindeteimi ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iv) | kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A) ning kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonide ja vooderdiste puhul, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega. |
| --- | --- |

iv)

kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A) ning kate peab vastama selle punkti nõuetele. Kõigi partiidest katseteks valitud balloonide ja vooderdiste puhul, mis ettenähtud nõuetele ei vasta, tuleb jätkata punkti 6.16 menetlustega.

Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades komposiitmähist, mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

| b) | Partii lõhkemisrõhu katse. Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Partii lõhkemisrõhu katse. Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele.

| c) | Korraline survetsüklikatse. Katse tehakse vastavalt punkti 7.4 alapunkti c nõuetele. |
| --- | --- |

c)

Korraline survetsüklikatse. Katse tehakse vastavalt punkti 7.4 alapunkti c nõuetele.

8.6.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

8.6.1.   Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis balloonidega. Balloonide valik, katsete vaatlemine ja dokumenteerimine peab vastama punkti 6.13 nõuetele.

8.6.2.   Hüdrauliline survekatse

| a) | Ühele vooderdisele avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Lõhkemisrõhk peab ületama vooderdise disainilahenduse jaoks määratud minimaalset lõhkemisrõhku. |
| --- | --- |

a)

Ühele vooderdisele avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Lõhkemisrõhk peab ületama vooderdise disainilahenduse jaoks määratud minimaalset lõhkemisrõhku.

| b) | Kolmele balloonile avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Ballooni lõhkemisrõhk peab ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset lõhkemisrõhku vastavalt tabelile 6.3 ja ei tohi ühelgi juhul olla väiksem kui punktis 6.5 nõutud pingetsükli asümmeetriategur. |
| --- | --- |

b)

Kolmele balloonile avaldatakse katkemiseni hüdraulilist survet vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). Ballooni lõhkemisrõhk peab ületama disainilahenduse jaoks pingeanalüüsiga välja arvutatud minimaalset lõhkemisrõhku vastavalt tabelile 6.3 ja ei tohi ühelgi juhul olla väiksem kui punktis 6.5 nõutud pingetsükli asümmeetriategur.

8.6.3.   Survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril

Kahe valmis ballooniga tehakse läbi survetsüklid ümbritseva õhu temperatuuril vastavalt punktile A.13 (käesoleva lisa liide A) kuni vea ilmnemiseni või vähemalt 45 000 tsüklit. Balloonidel ei tohi vigu tekkida enne, kui on tehtud 1 000 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonidel, mis selle tsüklite arvu ületavad, peab lõpuks esimese veana ilmnema leke, mitte rebenemine. Balloone, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, tuleb tsüklit jätkates purunemiseni katsetada kas nii kaua, kuni viga ilmneb, või katkemiseni hüdraulilist survet avaldades. Balloonide puhul, millel 45 000 tsükli jooksul viga ei teki, on vastuvõetav rebenemine. Tsüklite arv kuni vea ilmnemiseni ja rikke koht tuleb registreerida.

8.6.4.   Happelise keskkonna katse

Ühte ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.14 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama. Käesoleva lisa liites H on esitatud mittekohustusliku keskkonnakatse kirjeldus.

8.6.5.   Lahtise tule katse

Valmis balloone katsetatakse vastavalt punktile A.15 (käesoleva lisa liide A) ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.6.6.   Läbistamiskatse

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.16 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.7.   Lubatud defekti katsed

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.17 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.8.   Kõrge temperatuuri katse

Disainilahenduste puhul, mille vaigu klaasistumistemperatuur ei ületa maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra, tuleb ühte ballooni katsetada vastavalt punktile A.18 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.9.   Kiirendatud korrosiooniga rebenemiskatse

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.19 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

8.6.10.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse

Balloonidega, mis ei ületa punkti 8.6.3 kohasel katsetamisel 45 000 tsüklit, tuleb lekib-enne-kui-puruneb-katsed teha vastavalt käesoleva lisa liite A punktile A.6 ja balloonid peavad selle punkti nõuetele vastama.

8.6.11.   Survetsüklikatse äärmuslikel temperatuuridel

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.7 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

9.   TÜÜBI CNG-3 TÄISMÄHISEGA BALLOONID

9.1.   Üldnõuded

Survestamise ajal on sellel balloonitüübil omadus, et komposiitmähise ja vooderdise nihked kattuvad. Erinevate valmistusmeetodite tõttu ei nähta käesolevas lisas ette kindlat projekteerimismeetodit; lekib-enne-kui-puruneb-katse tuleb teostada vastavalt punktis A.6 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud menetlustele. Lubatud defekti suurus tuleb kindlaks teha vastavalt punktile 6.15.2.

9.2.   Nõuded disainilahendusele

9.2.1.   Metallvooderdis

Nullrõhu ja temperatuuri 15 °C juures ei tohi survepinge põhjustada vooderdises mõlke ega murdumisi.

9.2.2.   Komposiitmähis

Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

9.2.3.   Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada risti- ja pikisuunalised pinged mähises ja vooderdises peale pingestamist. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, 10 % töörõhust, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Tuleb välja arvutada piirid, mille vahele automaatse pingestamise surve peab jääma. Arvutamisel tuleb õhukese kesta teooriast lähtudes kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, mis võtavad arvesse materjali mittelineaarset käitumist, et teha kindlaks pinge jagunemised kaelas, üleminekupiirkondades ja ballooni silindrikujulises osas.

9.3.   Nõuded tootmisele

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et mähiste hulka kuuluvad ka vedrukujuliselt mähitud filamendid.

9.4.   Tootmiskatse nõuded

Tootmiskatse nõuded peavad olema vastavuses punktiga 8.4.

9.5.   Balloonide partiikatsed

Partiikatsed tuleb teha vastavalt punkti 8.5 nõuetele.

9.6.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed tuleb teha vastavalt punktide 8.6 ja 9.6.1 nõuetele selle erinevusega, et punktis 8.6 nimetatud vooderdise purustamine ei ole kohustuslik.

9.6.1.   Kukkumiskatse

Vähemalt ühe valmis ballooniga tuleb teha punkti A.30 (käesoleva lisa liide A) kohane kukkumiskatse.

10.   TÜÜBI CNG-4 TÄISKOMPOSIITBALLOONID

10.1.   Üldnõuded

Käesolevas lisas ei anta erinevate olemasolevate disainilahendusvõimaluste tõttu kindlat polümeervooderdisega balloonide projekteerimismeetodit.

10.2.   Nõuded disainilahendusele

Disainilahenduse nõuetelevastavuse tõendamiseks kasutatakse disainilahenduse arvutusi. Kiudude tõmbetugevus peab vastama punkti 6.5 nõuetele.

Otsapöördkangide puhul tuleb kasutada punkti 6.10.2 või 6.10.3 nõuetele vastavaid koonusjaid või sirgeid keermeid.

Keermestatud avadega otsapöördkangid peavad taluma jõumomenti 500 Nm, kahjustamata seejuures ühendust mittemetalse vooderdisega. Mittemetalse vooderdisega ühendatud metallist otsapöördkangid peavad olema käesoleva lisa punkti 4 kasutustingimustele vastavast materjalist.

10.3.   Pingeanalüüs

Tuleb välja arvutada ballooni suhtes risti- ja pikisuunalised pinged komposiidis ja vooderdises. Nendeks arvutusteks tuleb kasutada rõhkusid null, töörõhk, katserõhk ning disainilahendusejärgne lõhkemisrõhk. Arvutamisel tuleb kasutada sobivaid analüüsimeetodeid, et teha kindlaks pinge jagunemine balloonis.

10.4.   Nõuded tootmisele

Valmistamisnõuded peavad vastama punktile 8.3 selle erinevusega, et termokõvenevate vaikude kõvenemistemperatuur peab olema vähemalt 10 °C plastvooderdise pehmenemistemperatuurist madalam.

10.5.   Tootmiskatse nõuded

10.5.1.   Hüdrauliline survekatse

Iga valmis ballooniga tuleb teha punkti A.11 (käesoleva lisa liide A) kohane hüdrauliline survekatse. Tootja peab määrama kasutatava katserõhu jaoks elastse laienemise sobiva piiri, kuid ühelgi juhul ei tohi ükski balloon ületada partii keskmist näitajat rohkem kui 10 % võrra. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb kas lugeda mittesobivateks või kasutada partiikatse eesmärkidel.

10.5.2.   Lekkekatse

Iga valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.10 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

10.6.   Balloonide partiikatsed

10.6.1.   Üldnõuded

Partiikatsed tehakse tavatoodangu suhtes representatiivsete ja tehasetähistega valmis balloonidega. Igast partiist valitakse juhuslikkuse alusel kaks ballooni. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu balloonidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused. Nimetatud balloonidega tuleb teha vähemalt allpool nimetatud katsed.

| a) | Partii materjalikatsed
  Ühe ballooni või vooderdisega või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud vooderdisega, mis on valmis ballooni puhul representatiivne, tuleb teha järgmised katsed:






  i) | mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga; |
| --- | --- | --- |

a)

Partii materjalikatsed

Ühe ballooni või vooderdisega või kuumtöötlemist jälginud ametniku valitud vooderdisega, mis on valmis ballooni puhul representatiivne, tuleb teha järgmised katsed:

i)

mõõtmete kontrollimine võrreldes kavandiga;

| ii) | üks punkti A.22 (käesoleva lisa liide A) kohane plastvooderdise tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll; |
| --- | --- |

ii)

üks punkti A.22 (käesoleva lisa liide A) kohane plastvooderdise tõmbekatse ja disainilahenduse nõuetele vastavuse kontroll;

| iii) | plastvooderdise sulamistemperatuuri katsetatakse vastavalt punktile A.23 (käesoleva lisa liide A) ja temperatuur peab selle punkti nõuetele vastama; |
| --- | --- |

iii)

plastvooderdise sulamistemperatuuri katsetatakse vastavalt punktile A.23 (käesoleva lisa liide A) ja temperatuur peab selle punkti nõuetele vastama;

| iv) | kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A). Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades komposiitmähist mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata. |
| --- | --- |

iv)

kui kaitsev kate on osa disainilahendusest, tuleb seda katsetada vastavalt punktile A.9.2 (käesoleva lisa liide A). Kui kate ei vasta punkti A.9.2 (käesoleva lisa liide A) nõuetele, tuleb partiid 100 % kontrollida, et kõrvaldada samamoodi defektsed balloonid. Kasutades komposiitmähist mitte rikkuvat meetodit, võib eemaldada kõigi defektsete balloonide katted ning kanda peale uued katted. Seejärel tuleb partii kattekatset korrata.

| b) | Partii lõhkemisrõhu katse
  Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele. |
| --- | --- |

b)

Partii lõhkemisrõhu katse

Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punkti 7.4 alapunkti b nõuetele.

| c) | Korraline survetsüklikatse
  Ühe valmis ballooni otsapöördkangiga tehakse jõumomendi katse kuni 500 Nm vastavalt punktile A.25 (käesoleva lisa liide A). Seejärel tehakse ballooniga survetsüklikatse punkti 7.4 alapunktis c kirjeldatud menetluste järgi.
  Nõuetekohase survetsükli järel tuleb ballooniga teha punktis A.10 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud lekkekatse ja balloon peab selle katse nõuetele vastama. |
| --- | --- |

c)

Korraline survetsüklikatse

Ühe valmis ballooni otsapöördkangiga tehakse jõumomendi katse kuni 500 Nm vastavalt punktile A.25 (käesoleva lisa liide A). Seejärel tehakse ballooniga survetsüklikatse punkti 7.4 alapunktis c kirjeldatud menetluste järgi.

Nõuetekohase survetsükli järel tuleb ballooniga teha punktis A.10 (käesoleva lisa liide A) kirjeldatud lekkekatse ja balloon peab selle katse nõuetele vastama.

10.7.   Ballooni disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

10.7.1.   Üldnõuded

Balloonide kavandikinnituskatsed tuleb teha vastavalt käesoleva lisa punktide 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ja 10.7.4 nõuetele, selle erinevusega, et punkti 8.6.10 lekib-enne-kui-puruneb-kontrolli ei pea tegema.

10.7.2.   Otsapöördkangi jõumomendikatse

Ühe ballooniga tuleb teha katse vastavalt punktile A.25 (käesoleva lisa liide A).

10.7.3.   Imbumiskatse

Ühte ballooni katsetatakse imbumise suhtes vastavalt punktile A.21 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

10.7.4.   Maagaasitsükli katse

Ühte valmis ballooni katsetatakse vastavalt punktile A.27 (käesoleva lisa liide A) ja balloon peab selle punkti nõuetele vastama.

11.   MÄRGISTAMINE

11.1.   Märgistamine

Tootja peab kinnitama igale valmis balloonile vähemalt 6 mm kõrgused selged ja püsivad märgistused. Võimalikud märgistuse kandmise viisid on vaikkattesse inkorporeeritud sildid, liimiga kinnitatud sildid, madalsurvetemplid tüüpide CNG-1 ja CNG-2 paksendatud otstes või mis tahes kombinatsioon eespool nimetatust. Liimitud sildid ja nende pealekandmine peavad olema kooskõlas standardiga ISO 7225 või samaväärse standardiga. Mitmekordsed sildid on lubatud ja need peavad olema selliselt paigutatud, et paigaldushaagid nende nägemist ei segaks. Iga käesoleva lisa nõuetele vastav balloon peab olema märgistatud järgmiselt.

| a) | Kohustuslik teave:






  i) | „AINULT SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS”; |
| --- | --- | --- |

a)

Kohustuslik teave:

i)

„AINULT SURUMAAGAASI KASUTAMISEKS”;

| ii) | „MITTE KASUTADA PÄRAST XX/XXXX”, kus „XX/XXXX” märgib aegumise kuud ja aastat (2); |
| --- | --- |

ii)

„MITTE KASUTADA PÄRAST XX/XXXX”, kus „XX/XXXX” märgib aegumise kuud ja aastat (2);

| iii) | tootja tähis; |
| --- | --- |

iii)

tootja tähis;

| iv) | ballooni tähis (kasutatav osanumber ja iga ballooni puhul unikaalne seerianumber); |
| --- | --- |

iv)

ballooni tähis (kasutatav osanumber ja iga ballooni puhul unikaalne seerianumber);

| v) | töörõhk ja -temperatuur; |
| --- | --- |

v)

töörõhk ja -temperatuur;

| vi) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja number koos balloonitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga; |
| --- | --- |

vi)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja number koos balloonitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga;

| vii) | rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on ballooniga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet; |
| --- | --- |

vii)

rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on ballooniga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet;

| viii) | kui kasutatakse silte, peab igal balloonil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral ballooni kindlaks teha. |
| --- | --- |

viii)

kui kasutatakse silte, peab igal balloonil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral ballooni kindlaks teha.

| b) | Mittekohustuslik teave | Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe:






  i) | gaasitemperatuuri vahemik, nt – 40 °C kuni 65 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Mittekohustuslik teave

Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe:

i)

gaasitemperatuuri vahemik, nt – 40 °C kuni 65 °C;

| ii) | ballooni nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit; |
| --- | --- |

ii)

ballooni nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit;

| iii) | algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta). |
| --- | --- |

iii)

algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta).

| | Märgistused tuleb paigutada loetletud järjekorras, kuid täpne kujundus võib varieeruda vastavalt kasutatavale alale. Järgmine on üks vastuvõetav näide kohustusliku teabe esitusest:





  AINULT SURUMAAGAASI JAOKS
  MITTE KASUTADA PÄRAST ... /...
  Tootja/osanumber/seerianumber
  20 MPa/15 °C
  ECE R 110 CNG-2 (registreerimisnumber ...)
  „Kasutada ainult tootja heakskiidetud rõhuvabastusseadet” |
| --- | --- |

Märgistused tuleb paigutada loetletud järjekorras, kuid täpne kujundus võib varieeruda vastavalt kasutatavale alale. Järgmine on üks vastuvõetav näide kohustusliku teabe esitusest:

AINULT SURUMAAGAASI JAOKS

MITTE KASUTADA PÄRAST ... /...

Tootja/osanumber/seerianumber

20 MPa/15 °C

ECE R 110 CNG-2 (registreerimisnumber ...)

„Kasutada ainult tootja heakskiidetud rõhuvabastusseadet”

12.   BALLOONIDE VÄLJASAATMISE ETTEVALMISTUS

Enne tootja ettevõttest väljasaatmist peab iga balloon olema seest puhas ja kuivatatud. Balloonidele, mis ei ole vahetult liitmiku või ventiiliga ja, kui see on asjakohane, ohutusseadmetega suletud, tuleb kõigile avadele kinnitada tropid, mis hoiavad ära niiskuse sattumise ballooni ja kaitsevad keermeid. Kõigile terasballoonidele ja -vooderdistele tuleb enne väljasaatmist pihustada korrosioonitõrjeainet (nt õli sisaldavat).

Ostjale tuleb saata tootja ettenähtud kasutustingimused ja kogu õige käitlemise, kasutamise ja kasutusaegse kontrolli jaoks vajalik teave. Tingimused tuleb esitada vastavalt käesoleva lisa liitele D.

---

(1)  Ei pea tegema, kui kasutatakse käesoleva lisa liite A punktis A.7 kirjeldatud vigase ballooni katset.

(2)  Aegumiskuu ei tohi ületada ettenähtud kasutusiga. Aegumisaja võib balloonile kanda väljasaatmise ajal tingimusel, et balloone on hoitud kuivas kohas ilma sisemise rõhuta.

Liide A

KATSEMEETODID

A.1.   TÕMBEKATSED, TERAS JA ALUMIINIUM

Tõmbekatse tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga, kasutades ristkülikukujulist katsetükki, mille kuju vastab terase puhul standardi ISO 9809 ja alumiiniumi puhul ISO 7866 nõuetele. Kui balloonil on roostevabast terasest keevisvooderdis, tehakse tõmbekatsed ka materjaliga, mis on võetud keevisõmbluse kohalt vastavalt standardi EN 13322-2 punktis 8.4 kirjeldatud meetodile. Katsetüki kaht poolt, mis on ballooni sise- ja välispinnaks, ei töödelda. Tõmbekatse tehakse vastavalt standardile ISO 6892.

Märkus: tähelepanu tuleb pöörata standardis ISO 6892 kirjeldatud venivuse mõõtmise meetodile, eriti juhtudel, kus katsetükk on keermestatud ning mille tulemusena on katsetüki katkemispunkt mõõteaparatuuri keskosast eemal.

A.2.   LÖÖKPAINDETEIM, TERASBALLOONID JA -VOODERDISED

Löökpaindeteim tehakse valmis ballooni silindrikujulisest osast võetud materjaliga standardile ISO 148 vastava kolme katsetükiga. Löökpaindeteimi tükid võetakse ballooni seinast lisa 3A tabelis 6.2 ette nähtud suunas. Kui balloonil on roostevabast terasest keevisvooderdis, tehakse löökpaindeteim ka materjaliga, mis on võetud keevisõmbluse kohalt vastavalt standardi EN 13322-2 punktis 8.6 kirjeldatud meetodile. Täke peab olema ballooniseina pinnaga risti. Pikisuunas katsete puhul tuleb katsetükki töödelda üleni (kuuel küljel). Kui seina paksus ei võimalda lõpliku katsetüki laiust 10 mm, peab see laius olema võimalikult lähedane ballooniseina paksusele. Katsetükke, mis võetakse ristisuunas, töödeldakse ainult neljal küljel, jättes ballooniseina sise- ja välispinna töötlemata.

A.3.   TERASE VASTUPIDAVUS VÄÄVLIKORROSIOONILE

Välja arvatud järgnevalt määratud viisil, tehakse katsetused vastavalt NACE TM0177-96 standardis kirjeldatud NACE standardsete tõmbekatse menetluste meetodile A. Katsed tuleb teha vähemalt kolme valmis balloonilt või vooderdiselt võetud näidisega, mõõturiga diameetriga 3,81 mm (0,15 tolli). Näidised pannakse pideva tõmbekoormuse alla, mille suurus on 60 % terase ettenähtud minimaalsest voolavuspiirist, kastetakse destilleeritud vee lahusesse, mis on puhverdatud 0,5 % (massi järgi) naatriumatsetaadi trihüdraadiga ja mille algne pH on reguleeritud äädikhappega tasemele 4,0.

Toatemperatuuri ja -rõhu juures küllastatakse lahust jätkuvalt 0,414 kPa (0,06 psia) vesiniksulfiidiga (kandegaas: lämmastik). Katsenäidistel ei tohi tekkida vigu 144-tunnise katsetamise jooksul.

A.4.   KORROSIOONIKATSED, ALUMIINIUM

Alumiiniumisulamite korrosioonikatsed tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale A ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama.

A.5.   VASTUPIDAVUS PIDEVALE KOORMUSELE, ALUMIINIUM

Vastupidavuskatse pidevale koormusele tuleb teha vastavalt standardi ISO/DIS 7866 lisale D ja näidised peavad nimetatud standardi nõuetele vastama.

A.6.   LEKIB-ENNE-KUI-PURUNEB-KATSE

Kolme valmis ballooni survestatakse vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 30 MPa tempoga maksimaalselt kümme tsüklit minutis.

Kõigil balloonidel peab viga tekkima lekkimise teel.

A.7.   SURVETSÜKLIKATSE ÄÄRMUSLIKEL TEMPERATUURIDEL

Kaitsva katteta komposiitmähisega valmis balloonidega tehakse tsüklikatsed, ja asjaomastel balloonidel ei tohi olla märke rebenemisest, lekkest ega kiu hargnemisest, järgmistel tingimustel:

| a) | hoida 48 tundi nullrõhu, 65 °C või kõrgema temperatuuri ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures. Selle tingimuse eesmärgi täitmiseks pihustatakse 65 °C temperatuuril hoitavasse ruumi peenikest veetolmu või udu; |
| --- | --- |

a)

hoida 48 tundi nullrõhu, 65 °C või kõrgema temperatuuri ning 95 % või kõrgema suhtelise niiskuse juures. Selle tingimuse eesmärgi täitmiseks pihustatakse 65 °C temperatuuril hoitavasse ruumi peenikest veetolmu või udu;

| b) | teha 500 hüdraulilise surve tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa 65 °C temperatuuri ja vähemalt 95 % niiskuse juures; |
| --- | --- |

b)

teha 500 hüdraulilise surve tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa 65 °C temperatuuri ja vähemalt 95 % niiskuse juures;

| c) | balloon stabiliseerida nullrõhu ja ümbritseva õhu temperatuuri juures; |
| --- | --- |

c)

balloon stabiliseerida nullrõhu ja ümbritseva õhu temperatuuri juures;

| d) | seejärel survestada rõhuvahemikus 2 MPA kuni vähemalt 20 MPa 500 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta temperatuuril – 40 °C või sellest madalamal temperatuuril; |
| --- | --- |

d)

seejärel survestada rõhuvahemikus 2 MPA kuni vähemalt 20 MPa 500 tsüklit iga ettenähtud kasutusea aasta kohta temperatuuril – 40 °C või sellest madalamal temperatuuril;

Punkti b tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui kümme. Punkti d tsükleid ei tohi ühe minuti jooksul teha rohkem kui kolm, v.a juhul, kui rõhuandur on paigaldatud vahetult ballooni sisse. Tuleb kasutada piisavalt head registreerimisvarustust, tagamaks, et madala temperatuuri tsüklite juures säilib miinimumtemperatuur.

Äärmustemperatuuridel survetsüklikatsete järel tuleb survestada balloone hüdrauliliselt kuni vea tekkimiseni vastavalt survekatse nõuetele ning seejärel tuleb saavutada minimaalne lõhkemisrõhk, mis on vähemalt 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust. Tüübi CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb enne survekatset teha ballooniga punkti A.10 kohane lekkekatse.

A.8.   BRINELLI KÕVADUSKATSE

Kõvaduskatsed tehakse vastavalt standardile ISO 6506 paralleelse seina ja iga ballooni või vooderdise kuplikujulise otsaga. Katsed tehakse pärast lõplikku kuumtöötlemist ja nii kindlaks määratud kõvadusnäitajad peavad olema disainilahenduse jaoks ettenähtud vahemikus.

A.9.   KATTEKATSED (KOHUSTUSLIKUD, KUI KOHALDATAKSE LISA 3A PUNKTI 6.12 ALAPUNKTI C)

A.9.1.   Kattekatsed

Katteid hinnatakse järgmiseid katsemeetodeid või samaväärseid riiklikke standardeid kasutades.

| a) | Nakke katsetamine kooskõlas standardiga ISO 4624, kasutades vastavalt meetodit A või B. Katte nakketegur peab olema vastavalt 4A või 4B. |
| --- | --- |

a)

Nakke katsetamine kooskõlas standardiga ISO 4624, kasutades vastavalt meetodit A või B. Katte nakketegur peab olema vastavalt 4A või 4B.

| b) | Painduvuse määramine vastavalt standardi ASTM D522 orgaaniliste katete telje paindekatse meetodile, kasutades meetodit B 12,7 mm (0,5 tolli) teljega ettenähtud paksusega temperatuuril – 20 °C. Paindekatse näidised tuleb ette valmistada vastavalt standardile ASTM D522. Neil ei tohi olla nähtavaid ilmseid pragusid. |
| --- | --- |

b)

Painduvuse määramine vastavalt standardi ASTM D522 orgaaniliste katete telje paindekatse meetodile, kasutades meetodit B 12,7 mm (0,5 tolli) teljega ettenähtud paksusega temperatuuril – 20 °C. Paindekatse näidised tuleb ette valmistada vastavalt standardile ASTM D522. Neil ei tohi olla nähtavaid ilmseid pragusid.

| c) | Löökpaindeteim, mis vastab standardi ASTM D2794 orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile (löök) vastupidavuse katsemeetodile. Toatemperatuuril peab kate vastu pidama 18 J (160 in-lbs) suurusele otselöögile. |
| --- | --- |

c)

Löökpaindeteim, mis vastab standardi ASTM D2794 orgaaniliste katete lühiajalisele deformatsioonile (löök) vastupidavuse katsemeetodile. Toatemperatuuril peab kate vastu pidama 18 J (160 in-lbs) suurusele otselöögile.

| d) | Keemilise vastupidavuse katse üldises kooskõlas standardiga ASTM D1308: majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele kattematerjalidele. Katsed tuleb teha, kasutades vaba laigu katsemeetodit ja 100-tunnist kokkupuudet 30 % väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219) ning 24-tunnist kokkupuudet polüalkaleenglükooliga (nt pidurivedelik). Katse järel ei tohi olla märke katte eemaldumisest, mullitamisest või pehmenemisest. Sooritades katse kooskõlas standardiga ASTM D3359, peab nake vastama tasemele 3. |
| --- | --- |

d)

Keemilise vastupidavuse katse üldises kooskõlas standardiga ASTM D1308: majapidamiskemikaalide mõju läbipaistvatele ja pigmenteeritud orgaanilistele kattematerjalidele. Katsed tuleb teha, kasutades vaba laigu katsemeetodit ja 100-tunnist kokkupuudet 30 % väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219) ning 24-tunnist kokkupuudet polüalkaleenglükooliga (nt pidurivedelik). Katse järel ei tohi olla märke katte eemaldumisest, mullitamisest või pehmenemisest. Sooritades katse kooskõlas standardiga ASTM D3359, peab nake vastama tasemele 3.

| e) | Vähemalt 1 000-tunnine kokkupuude kooskõlas standardiga ASTM G53: valguse ja veega kokku puutuvate seadmete juhtimise praktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide osas. Kate ei tohi mullitada ja nake peab vastavalt standardile ISO 4624 katsetades vastama tasemele 3. Maksimaalne lubatud läike vähenemine on 20 %. |
| --- | --- |

e)

Vähemalt 1 000-tunnine kokkupuude kooskõlas standardiga ASTM G53: valguse ja veega kokku puutuvate seadmete juhtimise praktika (fluorestsentne UV-kondenseerumise tüüp) mittemetalsete materjalide osas. Kate ei tohi mullitada ja nake peab vastavalt standardile ISO 4624 katsetades vastama tasemele 3. Maksimaalne lubatud läike vähenemine on 20 %.

| f) | Vähemalt 500-tunnine kokkupuude vastavalt standardile ASTM B117: soolvee (udu) katsemeetod. Altlõige ei tohi märkjoonel olla suurem kui 3 mm, ei tohi esineda märke mullitamisest ja adhesioon peab vastavalt standardile ASTM D3359 katsetades vastama tasemele 3. |
| --- | --- |

f)

Vähemalt 500-tunnine kokkupuude vastavalt standardile ASTM B117: soolvee (udu) katsemeetod. Altlõige ei tohi märkjoonel olla suurem kui 3 mm, ei tohi esineda märke mullitamisest ja adhesioon peab vastavalt standardile ASTM D3359 katsetades vastama tasemele 3.

| g) | Katte vastupidavuse katse täkete suhtes toatemperatuuril tuleb teha standardi ASTM D3170 abil. Katte tulemus vastab vähemalt tasemele 7A ja katte alusmaterjal ei tohi välja paista. |
| --- | --- |

g)

Katte vastupidavuse katse täkete suhtes toatemperatuuril tuleb teha standardi ASTM D3170 abil. Katte tulemus vastab vähemalt tasemele 7A ja katte alusmaterjal ei tohi välja paista.

A.9.2.   Partii kattekatsed

| a) | Katte paksus
  Katte paksus peab vastavalt standardile ISO 2808 katsetades vastama disainilahenduse nõuetele. |
| --- | --- |

a)

Katte paksus

Katte paksus peab vastavalt standardile ISO 2808 katsetades vastama disainilahenduse nõuetele.

| b) | Katte nake
  Katte naket tuleb mõõta vastavalt standardile ISO 4624 ja vastavalt meetodit A või B kasutades peab tulemus olema vähemalt 4. |
| --- | --- |

b)

Katte nake

Katte naket tuleb mõõta vastavalt standardile ISO 4624 ja vastavalt meetodit A või B kasutades peab tulemus olema vähemalt 4.

A.10.   LEKKEKATSE

Tüübiga CNG-4 tuleb teha lekkekatse järgmist menetlust (või vastuvõetavat alternatiivi) kasutades:

| a) | balloonid kuivatatakse põhjalikult ja survestatakse kuiva õhu või lämmastikuga töörõhuni, samuti peavad balloonid sisaldama tuvastatavat gaasi, näiteks heeliumi; |
| --- | --- |

a)

balloonid kuivatatakse põhjalikult ja survestatakse kuiva õhu või lämmastikuga töörõhuni, samuti peavad balloonid sisaldama tuvastatavat gaasi, näiteks heeliumi;

| b) | leke mõõdetuna mis tahes punktis, mis ületab normaalnäitajat 0,004 cm3/h, on mittesobivaks lugemise põhjus. |
| --- | --- |

b)

leke mõõdetuna mis tahes punktis, mis ületab normaalnäitajat 0,004 cm3/h, on mittesobivaks lugemise põhjus.

A.11.   HÜDRAULILINE SURVEKATSE

Tuleb kasutada üht kahest järgmisest võimalusest:

1:   jahutussärgikatse

| a) | Ballooniga sooritatakse hüdrauliline katse töörõhust vähemalt 1,5 korda suuremal rõhul. Katserõhk ei tohi ühelgi juhul ületada automaatse pingestamise survet; |
| --- | --- |

a)

Ballooniga sooritatakse hüdrauliline katse töörõhust vähemalt 1,5 korda suuremal rõhul. Katserõhk ei tohi ühelgi juhul ületada automaatse pingestamise survet;

| b) | Rõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), et tagada täielik levimine. Ükski pärast automaatset pingestamist ja enne hüdraulilist katset avaldatud sisemine surve ei tohi ületada 90 % hüdraulilise katse survest. Kui katserõhku ei saa katseseadmete tõrke tõttu piisavalt kaua hoida, on lubatud korrata katset 700 kPa võrra suurendatud survega. Niisuguseid kordusi ei ole lubatud rohkem kui kaks. |
| --- | --- |

b)

Rõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), et tagada täielik levimine. Ükski pärast automaatset pingestamist ja enne hüdraulilist katset avaldatud sisemine surve ei tohi ületada 90 % hüdraulilise katse survest. Kui katserõhku ei saa katseseadmete tõrke tõttu piisavalt kaua hoida, on lubatud korrata katset 700 kPa võrra suurendatud survega. Niisuguseid kordusi ei ole lubatud rohkem kui kaks.

| c) | Tootja peab määrama kasutatava katserõhu sobiva permanentse ruumala suurenemise piirid, kuid need ei tohi ühelgi juhul olla suuremad 5 %-st kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Tüübi CNG-4 puhul peab tootja määrama elastse suurenemise. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb lugeda mittesobivateks ja kas hävitada või kasutada partiikatse eesmärkidel. |
| --- | --- |

c)

Tootja peab määrama kasutatava katserõhu sobiva permanentse ruumala suurenemise piirid, kuid need ei tohi ühelgi juhul olla suuremad 5 %-st kogu ruumala kasvust katserõhu juures. Tüübi CNG-4 puhul peab tootja määrama elastse suurenemise. Balloonid, mis ei jää piiresse, mille puhul nad loetakse sobivaks, tuleb lugeda mittesobivateks ja kas hävitada või kasutada partiikatse eesmärkidel.

2:   kinnitav survekatse

Hüdraulilist survet balloonis suurendatakse järk-järgult ja regulaarselt kuni katserõhuni, mis on vähemalt 1,5 korda suurem töörõhust. Ballooni katserõhku hoitakse piisavalt kaua (vähemalt 30 sekundit), tegemaks kindlaks, et ei ole rõhu langemise tendentsi ja et lekkekindlus on tagatud.

A.12.   HÜDRAULILINE SURVEKATSE

| a) | Survestamise määr ei tohi rõhkudel, mis ületavad 80 % disainilahenduse lõhkemisrõhust, ületada 1,4 MPa sekundis (200 psi/s). Kui survestamise määr rõhkudel üle 80 % lõhkemisrõhust ületab 350 kPa/s (50 psi/s), tuleb kas paigutada balloon skemaatiliselt surveallika ja survemõõturi vahele või tuleb disainilahenduse minimaalse lõhkemisrõhu juures hoida 5 sekundit sama rõhku. |
| --- | --- |

a)

Survestamise määr ei tohi rõhkudel, mis ületavad 80 % disainilahenduse lõhkemisrõhust, ületada 1,4 MPa sekundis (200 psi/s). Kui survestamise määr rõhkudel üle 80 % lõhkemisrõhust ületab 350 kPa/s (50 psi/s), tuleb kas paigutada balloon skemaatiliselt surveallika ja survemõõturi vahele või tuleb disainilahenduse minimaalse lõhkemisrõhu juures hoida 5 sekundit sama rõhku.

| b) | Minimaalne nõutav (väljaarvutatud) lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa ja ühelgi juhul ei tohi see olla väiksem kui nõutav pingetsükli asümmeetriategur. Tegelik lõhkemisrõhk tuleb registreerida. Rebenemist võib esineda kas ballooni silindrikujulises osas või kupli piirkonnas. |
| --- | --- |

b)

Minimaalne nõutav (väljaarvutatud) lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa ja ühelgi juhul ei tohi see olla väiksem kui nõutav pingetsükli asümmeetriategur. Tegelik lõhkemisrõhk tuleb registreerida. Rebenemist võib esineda kas ballooni silindrikujulises osas või kupli piirkonnas.

A.13.   SURVETSÜKLIKATSE ÜMBRITSEVA ÕHU TEMPERATUURIL

Survetsüklid tehakse vastavalt järgmisele menetlusele:

| a) | katsetatav balloon täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga; |
| --- | --- |

a)

katsetatav balloon täidetakse mittekorrosiivse vedeliku, näiteks õli, inhibeeritud vee või glükooliga;

| b) | rõhku balloonis muudetakse vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa sagedusega, mis ei ületa kümmet tsüklit minutis. |
| --- | --- |

b)

rõhku balloonis muudetakse vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa sagedusega, mis ei ületa kümmet tsüklit minutis.

Tsüklite arv kuni vea tekkeni registreeritakse koos vea tekkimise alguse ja koha kirjeldusega.

A.14.   HAPPELISE KESKKONNA KATSE

Valmis ballooniga tuleb läbi teha järgmine katse:

| a) | 150 mm diameetriga alal ballooni pinnal lastakse 100 tunni jooksul kokku puutuda 30 % väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219), samal ajal kui ballooni hoitakse rõhu 26 MPa all; |
| --- | --- |

a)

150 mm diameetriga alal ballooni pinnal lastakse 100 tunni jooksul kokku puutuda 30 % väävelhappega (akuhape suhtelise tihedusega 1,219), samal ajal kui ballooni hoitakse rõhu 26 MPa all;

| b) | seejärel survestatakse ballooni kuni lõhkemiseni vastavalt punkti A.12 menetlusele ning lõhkemisrõhk peab olema disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust vähemalt 85 % võrra suurem. |
| --- | --- |

b)

seejärel survestatakse ballooni kuni lõhkemiseni vastavalt punkti A.12 menetlusele ning lõhkemisrõhk peab olema disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust vähemalt 85 % võrra suurem.

A.15.   LAHTISE TULE KATSE

A.15.1.   Üldnõuded

Lahtise tule katsete eesmärk on tõestada, et tulekaitsesüsteemiga (ballooniventiil, rõhuvabastusseadmed ja/või sisemine soojusisolatsioon) varustatud valmis balloonid ei lõhke ettenähtud tuletingimuste juures. Tulekatseid tuleb teha äärmise ettevaatlikkusega, arvestades, et balloon võib rebeneda.

A.15.2.   Balloonide paigutamine

Balloonid paigutatakse horisontaalselt nii, et ballooni põhi jääb tuleallikast umbes 100 mm kaugusele.

Ballooniventiilide, liitmike ja/või rõhuvabastusseadmete vahetu leegiga kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitsekesta. See kest ei tohi olla ettenähtud tulekaitsesüsteemiga (rõhuvabastusseadmed või ballooniventiil) vahetus kontaktis. Ettenähtud tulekaitsesüsteemi osade hulka mittekuuluva klapi, liitmiku või toru mis tahes tõrge katse jooksul muudab tulemuse kehtetuks.

A.15.3.   Tuleallikas

1,65 m pikkune ühtlase tule allikas peab heitma leeki kogu balloonipinnale.

Tuleallikas võib kasutada mis tahes kütust tingimusel, et see annab ühtlast kuumust, mis on piisav, et hoida ettenähtud katsetemperatuure kuni ballooni ventileerimiseni. Kütuse valikul tuleks arvesse võtta õhusaastega seonduvat. Tule paigutus tuleb kirja panna piisavalt täpselt, et soojuskoormus oleks hiljem taastatav. Tuleallika mis tahes tõrge või väär toimimine muudab tulemuse kehtetuks.

A.15.4.   Temperatuuri ja rõhu mõõtmine

Pinnatemperatuure jälgitakse vähemalt kolme termoelemendiga, mis on paigutatud ballooni põhja juurde ja asuvad üksteisest mitte rohkem kui 0,75 m kaugusel. Termoelementide lahtise tulega kokkupuutumise vältimiseks kasutatakse metallist kaitset. Teise variandina võib termoelemendid panna alla 25 mm2 mahuga metallplokkidesse.

Balloonis olevat rõhku mõõdetakse rõhuanduriga ilma katsetatava süsteemi konfiguratsiooni muutmata.

Termoelementide temperatuurid ja ballooni rõhk registreeritakse 30-sekundiliste või lühemate intervallidega.

A.15.5.   Üldised katsenõuded

Balloonid survestatakse maagaasiga ja neid katsetatakse horisontaalasendis kahe rõhu juures:

| a) | töörõhk; |
| --- | --- |

a)

töörõhk;

| b) | 25 % töörõhust. |
| --- | --- |

b)

25 % töörõhust.

Vahetult pärast süütamist peab tuli tekitama ballooni pinnale leegi tuleallika pikkuse 1,65 m ulatuses ja üle kogu ballooni pindala. Viie minuti jooksul pärast süütamist peab vähemalt üks termoelement näitama temperatuuri vähemalt 590 °C. Sellist miinimumtemperatuuri tuleb säilitada kogu katse vältel.

A.15.6.   1,65 meetri pikkused või lühemad balloonid

Ballooni keskkoht paigutatakse tuleallika keskkohaga kohakuti.

A.15.7.   1,65 meetrist pikemad balloonid

Kui balloonile on ühte otsa paigaldatud rõhuvabastusseade, peab tuleallikas algama teisest otsast. Kui balloonil on rõhuvabastusseadmed mõlemas otsas või ühes või mitmes kohas ballooni küljel, tuleb tuleallika keskkoht paigutada kahe teineteisest suurimal horisontaalsel kaugusel asuva rõhuvabastusseadme vahelise lõigu keskpunkti kohale.

Kui balloon on kaitstud täiendava soojusisolatsiooniga, tuleb tarnerõhu juures teha kaks tulekatset: üks nii, et tule kese on ballooni pikkuse keskpunkti kohal, ja teine nii, et tuli algab ballooni ühest otsast.

A.15.8.   Nõuetele vastavad tulemused

Balloon ventileerub läbi rõhuvabastusseadme.

A.16.   LÄBISTAMISKATSED

Kokkusurutud gaasiga rõhuni 20 MPa ± 1 MPa survestatud ballooni tuleb läbistada 7,62 mm või suurema diameetriga soomustläbiva kuuliga. Kuul peab vähemalt ühe ballooni külgseina täielikult läbistama. Tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul peab kuul sisenema ballooni külgseina umbes 45° nurga all. Balloonil ei tohi olla märke killunemisest. Väikeste materjalitükkide (millest igaüks kaalub vähem kui 45 grammi) kadu ei tähenda katse ebaõnnestumist. Kirja tuleb panna kuuli sisenemis- ja väljumisavade umbkaudsed suurused ja kohad.

A.17.   KOMPOSIIDI LUBATUD DEFEKTI KATSED

Ainult tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 puhul tuleb ühele kaitsekattega varustatud valmis balloonile lõigata komposiiti pikisuunalised mõrad. Need peavad olema tootja poolt visuaalse kontrolli jaoks ettenähtud piirmääradest suuremad.

Mõradega ballooni survestatakse seejärel 3 000 korda vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa, millele järgneb 12 000 tsüklit ümbritseva õhu temperatuuril. Balloon ei tohi esimese 3 000 tsükli jooksul lekkida ega rebeneda, kuid võib lekkida järgmise 12 000 tsükli jooksul. Kõik selle katse läbinud balloonid hävitatakse.

A.18.   KÕRGE TEMPERATUURI KATSE

Katse on kohustuslik kõigi tüübi CNG-4 balloonide ning kõigi tüüpide CNG-2 ja CNG-3 balloonide puhul, millel vaigu põhiaine klaasistumistemperatuur ei ületa lisa 3A punktis 4.4.2 osutatud disainilahenduses ettenähtud maksimaalset materjalitemperatuuri vähemalt 20 °C võrra. Ühte valmis ballooni katsetatakse järgmiselt:

| a) | balloon viiakse 26 MPa rõhu alla ja hoitakse vähemalt 200 tundi temperatuuril 100 °C; |
| --- | --- |

a)

balloon viiakse 26 MPa rõhu alla ja hoitakse vähemalt 200 tundi temperatuuril 100 °C;

| b) | pärast katset peab balloon vastama hüdraulilise suurenemise katse A.11, lekkekatse A.10 ja survekatse A.12 nõuetele. |
| --- | --- |

b)

pärast katset peab balloon vastama hüdraulilise suurenemise katse A.11, lekkekatse A.10 ja survekatse A.12 nõuetele.

A.19.   KIIRENDATUD VÄSIMUSREBENEMISKATSE

Ainult tüüpide CNG-2, CNG-3 ja CNG-4 disainilahenduste puhul tuleb ühele ilma kaitsekatteta balloonile avaldada hüdraulilist survet 26 MPa, kastetuna vette temperatuuril 65 °C. Ballooni tuleb sellise rõhu ja temperatuuri juures hoida 1 000 tundi. Seejärel avaldatakse balloonile survet kuni lõhkemiseni, nagu kirjeldatud punktis A.12, selle erinevusega, et lõhkemisrõhk peab ületama 85 % disainilahenduse minimaalsest lõhkemisrõhust.

A.20.   LÖÖGIKAHJUSTUSKATSE

Ühe või mitme valmis ballooniga tehakse kukkumiskatse ümbritseva õhu temperatuuril ilma sisemise rõhu ja paigaldatud ventiilideta. Pind, millele balloonid kukutatakse, peab olema ühtlane horisontaalne betoonist platvorm või põrand. Üks balloon kukutatakse horisontaalasendis nii, et ballooni põhi on pinnast, millele balloon kukub, 1,8 m kõrgusel. Üks balloon kukutatakse vertikaalselt mõlemale otsale põrandast või platvormist sellisel kõrgusel, mis on piisav 488 J energia tekitamiseks, kuid ühelgi juhul ei tohi madalama otsa kõrgus olla vähem kui 1,8 m. Üks balloon tuleb kukutada 45° nurga all kupliosale kõrguselt, kus ballooni raskuskese on 1,8 m kõrgusel. Kui aga madalam ots on põrandale lähemal kui 0,6 m, tuleb kukkumise nurka muuta nii, et minimaalne kõrgus oleks 0,6 m ja raskuskese oleks 1,8 m kõrgusel.

Kukkumislöögi järel survestatakse balloone vahemikus 2 MPa kuni vähemalt 26 MPa 1 000 korda iga ettenähtud kasutusea aasta kohta. Balloonid võivad survetsüklite jooksul lekkida, kuid mitte rebeneda. Kõik tsüklikatsed läbinud balloonid hävitatakse.

A.21.   IMBUMISKATSE

See katse tuleb teha ainult tüübi CNG-4 balloonidega. Üks valmis balloon täidetakse surumaagaasiga või seguga, mis sisaldab 90 % lämmastikku ja 10 % heeliumit, kuni töörõhuni, asetatakse ümbritseva õhu temperatuuril suletud ruumi ning seiratakse lekkimist piisavalt kaua, et määrata kindlaks püsiseisundi imbumismäär. Imbumismäär peab olema vähem kui 0,25 ml maagaasi või heeliumit tunnis ballooni veemahutavuse liitri kohta.

A.22.   PLASTMATERJALI TÕMBEOMADUSED

Plastvooderdise voolavuspiir ja maksimaalne venivus tuleb määrata standardi ISO 3628 abil temperatuuril – 50 °C ja need näitajad peavad vastama lisa 3A punkti 6.3.6 nõuetele.

A.23.   PLASTMATERJALI SULAMISTEMPERATUUR

Valmis balloonide polümeermaterjale katsetatakse vastavalt standardile ISO 306 ja materjalid peavad vastama lisa 3A punkti 6.3.6 nõuetele.

A.24.   NÕUDED RÕHUVABASTUSSEADMETELE

Tootja ettenähtud rõhuvabastusseadmete sobivust lisa 3A punktis 4 loetletud kasutustingimuste jaoks tõendatakse järgmiste kvalifitseerimiskatsetega.

| a) | Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 95 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (30 MPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke. |
| --- | --- |

a)

Üht näidist tuleb 24 h hoida kontrollitaval temperatuuril vähemalt 95 °C ja rõhul, mis ei ole väiksem katserõhust (30 MPa). Selle katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke.

| b) | Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni neli tsüklit minutis järgmine väsimuskatse:






  i) | hoides temperatuuril 82 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

Ühe näidisega tehakse survetsüklisagedusega kuni neli tsüklit minutis järgmine väsimuskatse:

i)

hoides temperatuuril 82 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel;

| ii) | hoides temperatuuril – 40 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 20 MPa vahel. |
| --- | --- |

ii)

hoides temperatuuril – 40 °C, survestatakse 10 000 tsüklit 2 MPa ja 20 MPa vahel.

Katse lõpus ei tohi esineda leket ega olla nähtavaid disainilahenduses kasutatud kergsulamite väljapressimise märke.

| c) | Rõhuvabastusseadmete katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele. Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 26 MPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes. Leke ei tohi ületada 200 cm3/h. |
| --- | --- |

c)

Rõhuvabastusseadmete katmata valgevasest rõhkuhoidvad detailid peavad ilma pingekorrosioonimõradeta pidama vastu ASTM B154 standardi kohasele elavhõbenitraadikatsele. Rõhuvabastusseade kastetakse 30 minutiks elavhõbenitraadi vesilahusesse, mis sisaldab liitri lahuse kohta 10 g elavhõbenitraati ja 10 ml lämmastikhapet. Sissekastmise järel tuleb rõhuvabastusseadet katsetada lekkimise suhtes, avaldades ühe minuti vältel 26 MPa suurust õhusurvet, mille jooksul kontrollitakse detaili välise lekke suhtes. Leke ei tohi ületada 200 cm3/h.

| d) | Rõhuvabastusseadmete katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu kloriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele. |
| --- | --- |

d)

Rõhuvabastusseadmete katmata roostevabast terasest rõhkuhoidvad detailid peavad olema valmistatud sulamitüübist, mis peab vastu kloriidi tekitatud pingekorrosiooni pragudele.

A.25.   OTSAPÖÖRDKANGI JÕUMOMENDIKATSE

Ballooni korpust pingestatakse pööramissuunale vastupidises suunas ja mõlemale pöördkangile avaldatakse jõumomenti 500 Nm kõigepealt keermestatud ühenduse sulgemise suunas, siis avamise suunas ja lõpuks jälle sulgemise suunas.

A.26.   VAIGU NIHKEJÕUD

Vaikusid katsetatakse vastavalt standardile ASTM D2344 või samaväärsele riiklikule standardile komposiitmähise representatiivse näidistükiga. 24-tunnise vees keetmise järel peab komposiidi nihkejõud olema vähemalt 13,8 MPa.

A.27.   MAAGAASITSÜKLI KATSE

Üht valmis ballooni survestatakse 300 tsüklit vähem kui 2 MPa-lt töörõhuni. Iga tsükkel, mis koosneb ballooni täitmisest ja tühjakslaskmisest, ei tohi kesta kauem kui üks tund. Ballooniga tehakse lekkekatse vastavalt punktile A.10 ja balloon peab nimetatud punkti nõuetele vastama. Pärast maagaasitsüklite lõpetamist mõõdetakse üle ballooni kuju ja kontrollitakse vooderdise ja pöördkangi ühendust võimaliku halvenemise, nagu väsimus või elektrostaatiline lahendus, suhtes.

Märkus: katse tegemisel pööratakse erilist tähelepanu ohutusele. Enne katset peavad vastava disainilahendusega balloonid olema edukalt läbinud punktis A.12 (hüdrauliline survekatse), lisa 3A punktis 8.6.3 (survetsüklikatse ümbritseva õhu temperatuuril) ja punktis A.21 (imbumiskatse) käsitletud katsed. Enne katset peavad konkreetsed katsetatavad balloonid olema edukalt läbinud punkti A.10 kohase katse (lekkekatse).

A.28.   PAINDEKATSE, ROOSTEVABAST TERASEST KEEVISVOODERDISED

Paindekatsed tehakse materjaliga, mis on võetud roostevabast terasest keevisvooderdise silindrilisest osast, ning katsed tehakse standardi EN 13322-2 punktis 8.5 kirjeldatud meetodil. Kui katsekeha painutatakse sissepoole ümber südamiku, kuni selle seesmiste servade vahemaa ei ole suurem kui südamiku läbimõõt, ei tohi katsekehasse tekkida pragusid.

Liide B

(puudub)

Liide C

(puudub)

Liide D

ARUANDEVORMID

Märkus: käesolev liide ei ole käesoleva lisa kohustuslik osa.

Kasutada tuleks järgmisi vorme.

| 1) | Tootja aruanne ja vastavustunnistus – peab olema selge, loetav ja vormi 1 formaadis. |
| --- | --- |

1)

Tootja aruanne ja vastavustunnistus – peab olema selge, loetav ja vormi 1 formaadis.

| 2) | Aruanne (1) metallballoonide, -vooderdiste või -pöördkangide keemilise analüüsi kohta – peab sisaldama teavet põhielementide, tähiste jne kohta. |
| --- | --- |

2)

Aruanne (1) metallballoonide, -vooderdiste või -pöördkangide keemilise analüüsi kohta – peab sisaldama teavet põhielementide, tähiste jne kohta.

| 3) | Aruanne (1) metallballoonide või -vooderdiste mehaaniliste omaduste kohta – peab esitama ülevaate kõigi käesoleva eeskirjaga nõutavate katsete kohta. |
| --- | --- |

3)

Aruanne (1) metallballoonide või -vooderdiste mehaaniliste omaduste kohta – peab esitama ülevaate kõigi käesoleva eeskirjaga nõutavate katsete kohta.

| 4) | Aruanne (1) mittemetalsete vooderdiste füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe. |
| --- | --- |

4)

Aruanne (1) mittemetalsete vooderdiste füüsikaliste ja mehaaniliste omaduste kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe.

| 5) | Aruanne (1) komposiidi analüüsi kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe. |
| --- | --- |

5)

Aruanne (1) komposiidi analüüsi kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe.

| 6) | Aruanne hüdrauliliste katsete, korraliste survetsüklikatsete ja katkemiskatsete kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe.
  Vorm 1. Tootja aruanne ja vastavustunnistus
  Tootja:
  Asukoht:
  Seadusjärgne registreerimisnumber:
  Tootja tähis ja number:
  Seerianumber: ... kuni ... k.a ...
  Ballooni kirjeldus:
  SUURUS: väline diameeter: ... mm; pikkus: ... mm;
  Balloonile või selle siltidele templina löödavad märgistused:






  a) | „Ainult surumaagaasi kasutamiseks”: ... |
| --- | --- | --- |

6)

Aruanne hüdrauliliste katsete, korraliste survetsüklikatsete ja katkemiskatsete kohta – peab esitama kõik käesoleva eeskirjaga nõutavad katsetulemused ja teabe.

Vorm 1. Tootja aruanne ja vastavustunnistus

Tootja:

Asukoht:

Seadusjärgne registreerimisnumber:

Tootja tähis ja number:

Seerianumber: ... kuni ... k.a ...

Ballooni kirjeldus:

SUURUS: väline diameeter: ... mm; pikkus: ... mm;

Balloonile või selle siltidele templina löödavad märgistused:

a)

„Ainult surumaagaasi kasutamiseks”: ...

| b) | „MITTE KASUTADA PÄRAST”: ... |
| --- | --- |

b)

„MITTE KASUTADA PÄRAST”: ...

| c) | „Tootja tähis”: ... |
| --- | --- |

c)

„Tootja tähis”: ...

| d) | Seeria- ja osanumber: ... |
| --- | --- |

d)

Seeria- ja osanumber: ...

| e) | Töörõhk (MPa): ... |
| --- | --- |

e)

Töörõhk (MPa): ...

| f) | Eeskiri: ... |
| --- | --- |

f)

Eeskiri: ...

| g) | Tulekaitse tüüp: ... |
| --- | --- |

g)

Tulekaitse tüüp: ...

| h) | Algse katsetamise aeg (kuu ja aasta): ... |
| --- | --- |

h)

Algse katsetamise aeg (kuu ja aasta): ...

| i) | Tühja ballooni kaal (kg): ... |
| --- | --- |

i)

Tühja ballooni kaal (kg): ...

| j) | Pädeva asutuse või kontrollija tähis: ... |
| --- | --- |

j)

Pädeva asutuse või kontrollija tähis: ...

| k) | Veemahutavus (l): ... |
| --- | --- |

k)

Veemahutavus (l): ...

| l) | Katserõhk (MPa): ... |
| --- | --- |

l)

Katserõhk (MPa): ...

| m) | Erijuhised: ... |
| --- | --- |

m)

Erijuhised: ...

Iga balloon on valmistatud kooskõlas Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr ... vastavalt ballooni eespool esitatud kirjeldusele. Katsetulemuste nõutavad aruanded on lisatud.

Käesolevaga tõendan, et kõik katsetulemused osutusid rahuldavateks ja on kooskõlas eespool nimetatud tüübiga.

Märkused: ...

Tüübikinnitusasutus: ...

Kontrollija allkiri: ...

Tootja allkiri: ...

Koht, kuupäev: ...

---

(1)  Aruandevormid 2–6 peab koostama tootja ja asjaomastes vormides tuleb balloonid ja nõuded täielikult identifitseerida. Igale aruandele peab alla kirjutama tüübikinnitusasutus ja tootja.

Liide E

PINGETSÜKLI ASÜMMEETRIATEGURITE KINDLAKSTEGEMINE TENSOANDURITEGA

| 1. | Surve ja pinge suhted kiududes on alati elastsed, seega on surve ja pingesuhted võrdsed. |
| --- | --- |

1.

Surve ja pinge suhted kiududes on alati elastsed, seega on surve ja pingesuhted võrdsed.

| 2. | Kasutada tuleb kõrge venivusega tensoandureid. |
| --- | --- |

2.

Kasutada tuleb kõrge venivusega tensoandureid.

| 3. | Tensoandurid tuleb asetada kiudude suunas, millele need paigaldatakse (st kui balloonist väljaspool on rõngasmähis, tuleb andurid paigaldada rõnga suunas). |
| --- | --- |

3.

Tensoandurid tuleb asetada kiudude suunas, millele need paigaldatakse (st kui balloonist väljaspool on rõngasmähis, tuleb andurid paigaldada rõnga suunas).

| 4. | Meetod 1 (kasutatakse balloonide puhul, millel ei ole kasutatud kõrge pingega mähkimist)






  a) | Enne automaatset pingestamist kinnitada tensoandurid ja kalibreerida. |
| --- | --- | --- |

4.

Meetod 1 (kasutatakse balloonide puhul, millel ei ole kasutatud kõrge pingega mähkimist)

a)

Enne automaatset pingestamist kinnitada tensoandurid ja kalibreerida.

| b) | Mõõta pingeid automaatse pingestamise ajal ning nullrõhu juures pärast automaatset pingestamist, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu läbimist. |
| --- | --- |

b)

Mõõta pingeid automaatse pingestamise ajal ning nullrõhu juures pärast automaatset pingestamist, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu läbimist.

| c) | Kontrollida, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega. |
| --- | --- |

c)

Kontrollida, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega.

| 5. | Meetod 2 (kasutatakse kõigi balloonide puhul)






  a) | Nullrõhul pärast mähkimist ja automaatset pingestamist kinnitada tensoandurid ja kalibreerida. |
| --- | --- | --- |

5.

Meetod 2 (kasutatakse kõigi balloonide puhul)

a)

Nullrõhul pärast mähkimist ja automaatset pingestamist kinnitada tensoandurid ja kalibreerida.

| b) | Mõõta pinged nullrõhu, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu juures. |
| --- | --- |

b)

Mõõta pinged nullrõhu, töörõhu ja minimaalse lõhkemisrõhu juures.

| c) | Pärast pingemõõtmisi töörõhul ja lõhkemisrõhul ning tensoandurite seiramist lõigata nullrõhul balloonikere niimoodi lahti, et tensoandureid sisaldav osa on umbes viis tolli pikk. Eemaldada vooderdis ilma komposiiti kahjustamata. Mõõta pinged pärast vooderdise eemaldamist. |
| --- | --- |

c)

Pärast pingemõõtmisi töörõhul ja lõhkemisrõhul ning tensoandurite seiramist lõigata nullrõhul balloonikere niimoodi lahti, et tensoandureid sisaldav osa on umbes viis tolli pikk. Eemaldada vooderdis ilma komposiiti kahjustamata. Mõõta pinged pärast vooderdise eemaldamist.

| d) | Kohandada nullrõhul, töörõhul ja minimaalsel lõhkemisrõhul saadud pingenäidud nullrõhul vooderdisega ja ilma vooderdiseta mõõdetud pingega. |
| --- | --- |

d)

Kohandada nullrõhul, töörõhul ja minimaalsel lõhkemisrõhul saadud pingenäidud nullrõhul vooderdisega ja ilma vooderdiseta mõõdetud pingega.

| e) | Kontrollida, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega. |
| --- | --- |

e)

Kontrollida, kas pinge lõhkemisrõhu juures jagatuna pingega töörõhu juures vastab pingetsükli asümmeetriateguri nõudele. Hübriidkonstruktsiooni puhul tuleb pinget töörõhul võrrelda ühe kiutüübiga tugevdatud balloonide rebenemispingega.

Liide F

PURUNEMISSITKUSE MÕÕTMISE MEETODID

F.1.   VÄSIMUSTUNDLIKE KOHTADE KINDLAKSTEGEMINE

Väsimuspragude koht ja suund balloonidel tuleb iga balloonitüübi puhul kindlaks teha disainilahenduse kvalifikatsioonikatsetega nõutava sobiva pingeanalüüsiga või täielike väsimuskatsetega valmis balloonidel. Lõplike elementide pingeanalüüsil tehakse väsimustundlik koht kindlaks suurima tõmbesurve kontsentratsiooni asukoha ja suuna järgi ballooni seinal või vooderdisel töörõhu juures.

F.2.   LEKIB-ENNE-KUI-PURUNEB

F.2.1.   Kriitiline insenerihinnang. Seda analüüsi võib teha tõestamaks, et kui defekt balloonil või vooderdisel kasvab seina läbivaks praoks, siis balloon lekib. Lekib-enne-kui-puruneb-hindamine tuleb teha ballooni külgseinal. Kui väsimustundlik koht on mujal kui külgseinal, tuleb see hindamine teha ka selles kohas, kasutades BS PD6493 standardis kirjeldatud II tasandi lähenemist. Hindamine peab hõlmama järgmisi etappe:

| a) | mõõta kolme kavandikinnituskatsetel tsüklikatsed läbinud ballooni (vastavalt käesoleva lisa liite A punktidele A.13 ja A.14) tekkinud seina läbiva prao (tavaliselt on see elliptiline) maksimumpikkus (s.o suurtelg). Kasutada uuritava kolme ballooni pikimat prao pikkust. Modelleerida poolelliptiline seina läbiv pragu, mille suurtelg on mõõdetud pikimast suurteljest kaks korda pikem ja väiketelg on 0,9-kordne seinapaksus. Poolelliptilised praod tuleb modelleerida punktis F.1 nimetatud kohtades. Prao suund peab olema selline, et suurim tõmbesurve seda kasvataks; |
| --- | --- |

a)

mõõta kolme kavandikinnituskatsetel tsüklikatsed läbinud ballooni (vastavalt käesoleva lisa liite A punktidele A.13 ja A.14) tekkinud seina läbiva prao (tavaliselt on see elliptiline) maksimumpikkus (s.o suurtelg). Kasutada uuritava kolme ballooni pikimat prao pikkust. Modelleerida poolelliptiline seina läbiv pragu, mille suurtelg on mõõdetud pikimast suurteljest kaks korda pikem ja väiketelg on 0,9-kordne seinapaksus. Poolelliptilised praod tuleb modelleerida punktis F.1 nimetatud kohtades. Prao suund peab olema selline, et suurim tõmbesurve seda kasvataks;

| b) | hindamiseks kasutada lisa 3A punktis 6.6 kirjeldatud pingeanalüüsil rõhu 26 MPa juures saadud pingetasemeid seinas või vooderdises. Välja tuleb arvutada sobivad pragu suurendavad jõud, kasutades standardi BS PD6493 punkti 9.2 või 9.3; |
| --- | --- |

b)

hindamiseks kasutada lisa 3A punktis 6.6 kirjeldatud pingeanalüüsil rõhu 26 MPa juures saadud pingetasemeid seinas või vooderdises. Välja tuleb arvutada sobivad pragu suurendavad jõud, kasutades standardi BS PD6493 punkti 9.2 või 9.3;

| c) | valmis ballooni või vooderdise purunemissitkus, mis on määratud alumiiniumi jaoks toatemperatuuril ja terase jaoks temperatuuril – 40 °C, tuleb kindlaks määrata, kasutades standardiseeritud katsemetoodikat (ISO/DIS 12737 või ASTM 813-89 või BS 7448) vastavalt BS PD6493 standardi punktidele 8.4 ja 8.5; |
| --- | --- |

c)

valmis ballooni või vooderdise purunemissitkus, mis on määratud alumiiniumi jaoks toatemperatuuril ja terase jaoks temperatuuril – 40 °C, tuleb kindlaks määrata, kasutades standardiseeritud katsemetoodikat (ISO/DIS 12737 või ASTM 813-89 või BS 7448) vastavalt BS PD6493 standardi punktidele 8.4 ja 8.5;

| d) | elastsuse kadumise piir arvutatakse vastavalt standardi BS PD6493-91 punktile 9.4; |
| --- | --- |

d)

elastsuse kadumise piir arvutatakse vastavalt standardi BS PD6493-91 punktile 9.4;

| e) | modelleeritud pragu peab olema standardi BS PD6493-91 punkti 11.2 nõuete järgi vastuvõetav. |
| --- | --- |

e)

modelleeritud pragu peab olema standardi BS PD6493-91 punkti 11.2 nõuete järgi vastuvõetav.

F.2.2.   Lekib-enne-kui-puruneb-katse defektse ballooni survestamise teel

Purunemiskatse tehakse ballooni külgseinal. Kui punktis F.1 osutatud väsimustundlikud kohad on väljaspool seina, tuleb purunemiskatse teha ka selles kohas. Katsemenetlus on järgmine.

| a) | Lekib-enne-kui-puruneb-defekti pikkuse määramine
  Prao pikkusena väsimustundlikus kohas tuleb kasutada disainilahenduse kvalifitseerumiskatsetel katkemiseni survestatud kolme ballooni pikima seina läbiva prao kahekordset pikkust. |
| --- | --- |

a)

Lekib-enne-kui-puruneb-defekti pikkuse määramine

Prao pikkusena väsimustundlikus kohas tuleb kasutada disainilahenduse kvalifitseerumiskatsetel katkemiseni survestatud kolme ballooni pikima seina läbiva prao kahekordset pikkust.

| b) | Ballooni defektid
  Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on silindrikujulises osas teljesuunas, töödeldakse väliseid defekte pikisuunas umbes ballooni silindrikujulise osa pikkuse keskkohas. Praod peavad asuma keskosa minimaalse seinapaksuse kohal, mis põhineb paksuse mõõtmisel ballooni neljas punktis. Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on väljaspool silindrikujulist osa, tuleb defekt lõigata väsimustundlikus suunas ballooni sisepinnale. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 puhul lõigatakse pragu metallvooderdisse.
  Ühtlase survega katsetatavate pragude lõikamiseks peavad lõiketangid olema umbes 12,5 mm paksud, 45° nurga all ja maksimaalse tipuraadiusega 0,25 mm. Tangide diameeter peab vähem kui 140 mm välise diameetriga balloonide puhul olema 50 mm ja 140 mm-st suurema välise diameetriga balloonide puhul 65–80 mm (soovitatav on kasutada standardseid CVN lõiketange).

  Märkus: selleks, et tipuraadius nõuetele vastaks, tuleb lõikeseadet regulaarselt teritada.
  Prao sügavust võib muuta, et saavutada ühtlase hüdraulilise survega leke. Pragu ei tohi välispinnal mõõdetuna levida üle 10 % väljapoole tekitatud defektist. |
| --- | --- |

b)

Ballooni defektid

Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on silindrikujulises osas teljesuunas, töödeldakse väliseid defekte pikisuunas umbes ballooni silindrikujulise osa pikkuse keskkohas. Praod peavad asuma keskosa minimaalse seinapaksuse kohal, mis põhineb paksuse mõõtmisel ballooni neljas punktis. Tüübi CNG-1 balloonil, mille väsimustundlik koht on väljaspool silindrikujulist osa, tuleb defekt lõigata väsimustundlikus suunas ballooni sisepinnale. Tüüpide CNG-2 ja CNG-3 puhul lõigatakse pragu metallvooderdisse.

Ühtlase survega katsetatavate pragude lõikamiseks peavad lõiketangid olema umbes 12,5 mm paksud, 45° nurga all ja maksimaalse tipuraadiusega 0,25 mm. Tangide diameeter peab vähem kui 140 mm välise diameetriga balloonide puhul olema 50 mm ja 140 mm-st suurema välise diameetriga balloonide puhul 65–80 mm (soovitatav on kasutada standardseid CVN lõiketange).

Märkus: selleks, et tipuraadius nõuetele vastaks, tuleb lõikeseadet regulaarselt teritada.

Prao sügavust võib muuta, et saavutada ühtlase hüdraulilise survega leke. Pragu ei tohi välispinnal mõõdetuna levida üle 10 % väljapoole tekitatud defektist.

| c) | Katsemenetlus
  Katse teostatakse ühtlast või tsüklilist survestamist kasutades järgmiselt.






  i) | Ühtlane surve katkemiseni
  Ballooni survestatakse hüdrauliliselt, kuni defekti kohas vabaneb rõhk balloonist. Survestamine tuleb teostada vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A). |
| --- | --- | --- |

c)

Katsemenetlus

Katse teostatakse ühtlast või tsüklilist survestamist kasutades järgmiselt.

i)

Ühtlane surve katkemiseni

Ballooni survestatakse hüdrauliliselt, kuni defekti kohas vabaneb rõhk balloonist. Survestamine tuleb teostada vastavalt punktile A.12 (käesoleva lisa liide A).

| ii) | Tsükliline surve
  Katsemenetlus peab vastama käesoleva lisa liite A punkti A.13 nõuetele. |
| --- | --- |

ii)

Tsükliline surve

Katsemenetlus peab vastama käesoleva lisa liite A punkti A.13 nõuetele.

| d) | Defektse ballooni katse vastuvõetavuskriteeriumid
  Balloon on katse edukalt läbinud, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | ühtlase surve avaldamisel katkemiseni peab katkemissurve olema vähemalt 26 MPa.
  Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni on maksimaalne lubatud välispinnal mõõdetud prao pikkus 1,1 korda algse tekitatud prao pikkusest; |
| --- | --- | --- |

d)

Defektse ballooni katse vastuvõetavuskriteeriumid

Balloon on katse edukalt läbinud, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

ühtlase surve avaldamisel katkemiseni peab katkemissurve olema vähemalt 26 MPa.

Ühtlase surve avaldamisel katkemiseni on maksimaalne lubatud välispinnal mõõdetud prao pikkus 1,1 korda algse tekitatud prao pikkusest;

| ii) | tsüklikatse puhul on lubatud algsest praost pikem väsimuspragu. Viga peab tekkima aga lekke tõttu. Väsimusest tingitud defekti levimine peaks ilmnema vähemalt 90 % algse tekitatud defekti pikkuse ulatuses. |
| --- | --- |

ii)

tsüklikatse puhul on lubatud algsest praost pikem väsimuspragu. Viga peab tekkima aga lekke tõttu. Väsimusest tingitud defekti levimine peaks ilmnema vähemalt 90 % algse tekitatud defekti pikkuse ulatuses.

Märkus: kui need tingimused ei ole täidetud (viga tekib varem kui 26 MPa juures, isegi kui veaks on leke), võib teha uue katse vähem sügava defektiga. Ka juhul, kui rõhul üle 26 MPa tekib rebenemine ja defekt pole sügav, võib teha uue katse sügavama defektiga.

F.3.   DEFEKTI SUURUS MITTEPURUSTAVA UURINGU KORRAL

F.3.1.   Mittepurustava katse korral kriitilise insenerihinnangu abil määratud defekti suurus

Arvutused tuleb teha kooskõlas Briti standardi (BS) PD 6493 punktiga 3, kasutades järgmiseid etappe:

| a) | suure pinge kohas seinal või vooderdisel modelleeritakse tasapinnaliste defektidena väsimuspraod; |
| --- | --- |

a)

suure pinge kohas seinal või vooderdisel modelleeritakse tasapinnaliste defektidena väsimuspraod;

| b) | käesoleva liite punktis F.1 kirjeldatud pingeanalüüsi kohaselt leitakse väsimustundlikus kohas rõhust vahemikus 2 MPa kuni 20 MPa tulenev kasutatav surve; |
| --- | --- |

b)

käesoleva liite punktis F.1 kirjeldatud pingeanalüüsi kohaselt leitakse väsimustundlikus kohas rõhust vahemikus 2 MPa kuni 20 MPa tulenev kasutatav surve;

| c) | eraldi võib kasutada paindesurve ja membraanisurve komponente; |
| --- | --- |

c)

eraldi võib kasutada paindesurve ja membraanisurve komponente;

| d) | minimaalne survetsüklite arv on 15 000; |
| --- | --- |

d)

minimaalne survetsüklite arv on 15 000;

| e) | väsimusprao levimise andmed tehakse kindlaks õhukeskkonnas vastavalt standardile ASTM E647. Prao tasapinna asend peab olema suunas C-L (st prao tasapind on risti ballooni ümbermõõduga ja samas suunas ballooni teljega), nagu on kujutatud standardis ASTM E399. Levikumäär tehakse kindlaks kolme näidise katse keskmise tulemusena. Kui materjali ja kasutustingimuse kohta on olemas konkreetsed väsimusprao levimise andmed, võib hindamisel kasutada neid; |
| --- | --- |

e)

väsimusprao levimise andmed tehakse kindlaks õhukeskkonnas vastavalt standardile ASTM E647. Prao tasapinna asend peab olema suunas C-L (st prao tasapind on risti ballooni ümbermõõduga ja samas suunas ballooni teljega), nagu on kujutatud standardis ASTM E399. Levikumäär tehakse kindlaks kolme näidise katse keskmise tulemusena. Kui materjali ja kasutustingimuse kohta on olemas konkreetsed väsimusprao levimise andmed, võib hindamisel kasutada neid;

| f) | prao kasv survetsüklite kohta paksuse ja pikkuse suunas tehakse kindlaks vastavalt standardi BS PD 6493-91 punktis 14.2 nimetatud menetlusele, tuletades seose punkti e järgi kindlakstehtud väsimusprao levimise määra ja kasutatud survetsüklile vastava pragu kasvatava jõu vahel; |
| --- | --- |

f)

prao kasv survetsüklite kohta paksuse ja pikkuse suunas tehakse kindlaks vastavalt standardi BS PD 6493-91 punktis 14.2 nimetatud menetlusele, tuletades seose punkti e järgi kindlakstehtud väsimusprao levimise määra ja kasutatud survetsüklile vastava pragu kasvatava jõu vahel;

| g) | eespool nimetatud etappe kasutades arvutatakse maksimaalne lubatud defekti sügavus ja pikkus, mis ei põhjusta ballooni riket ettenähtud kasutusea jooksul väsimuse või rebenemise tõttu. Purunevuse katsete defekti suurus peab olema disainilahenduse jaoks välja arvutatud maksimaalse lubatud defekti suurusega võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

g)

eespool nimetatud etappe kasutades arvutatakse maksimaalne lubatud defekti sügavus ja pikkus, mis ei põhjusta ballooni riket ettenähtud kasutusea jooksul väsimuse või rebenemise tõttu. Purunevuse katsete defekti suurus peab olema disainilahenduse jaoks välja arvutatud maksimaalse lubatud defekti suurusega võrdne või sellest väiksem.

F.3.2.   Defektse ballooni abil määratud defekti suurus mittepurustava uuringu korral

Tüüpidega CNG-1, CNG-2 ja CNG-3 tuleb sooritada punkti A.13 (käesoleva lisa liide A) kohased survetsüklid kolme ballooniga, millel on lisa 3A punkti 6.15 järgi nõutava mittepurustava uuringu meetodi pikkuse ja sügavuse tuvastamise suutlikkusest suuremad kunstlikud defektid. Tüübi CNG-1 balloonidele, millel on väsimustundlik koht silindrilises osas, tuleb lõigata külgseina sisemised defektid. Tüübi CNG-1 ning tüüpide CNG-2 ja CNG-3 balloonidele, millel on väsimustundlik koht väljaspool külgseina, tuleb lõigata sisemised defektid. Sisemisi pragusid võib töödelda enne kuumtöötlemist ja ballooni otsa sulgemist.

Balloonid ei tohi lekkida ega rebeneda vähem kui 15 000 tsükli järel. Mittepurustava uuringu korral lubatud defekti suurus peab olema selle koha kunstliku defektiga võrdne või sellest väiksem.

Liide G

MAHUTITOOTJA JUHISED BALLOONIDE KÄITLEMISE, KASUTAMISE JA KONTROLLIMISE KOHTA

G.1.   ÜLDNÕUDED

Käesoleva liite peaeesmärk on anda balloonide ostjatele, turustajatele ja paigaldajatele juhiseid balloonide ohutu kasutamise kohta nende kasutusea jooksul.

G.2.   TURUSTAMINE

Tootja soovitab ostjale, et juhendid antaks kõigile turustamises, käitlemises, paigaldamises ja kasutamises osalevatele pooltele. Juhendit võib piisava arvu eksemplaride saamiseks kopeerida, aga sellel peab olema märge, mis viitab tarnitavatele balloonidele.

G.3.   VIITED OLEMASOLEVATELE NORMISTIKELE, STANDARDITELE JA EESKIRJADELE

Konkreetsete juhiste andmiseks võib viidata riiklikele või tunnustatud normistikele, standarditele ja eeskirjadele.

G.4.   BALLOONI KÄITLEMINE

Tagamaks, et balloonid ei saa käitlemisel lubamatut kahju ning neid ei rikuta, lisatakse käitlemisjuhised.

G.5.   PAIGALDAMINE

Paigaldusjuhend antakse selleks, et balloonid ei saaks paigaldamisel ega ettenähtud kasutusea jooksul tavapärasel kasutamisel lubamatut kahju.

Kui paigalduse määrab kindlaks tootja, peab juhend vastavalt vajadusele sisaldama selliseid üksikasju nagu paigalduse kavand, hüdrotihendplasti kasutamine, sulgemise õiged jõumomendid ja ballooni kokkupuute vältimine keemiliste ja mehaaniliste kontaktidega.

Kui tootja ei täpsusta paigaldusviisi, peab ta juhtima ostja tähelepanu sõidukile paigaldamise süsteemi võimalikele mõjudele pikas perspektiivis, näiteks sõidukikere liikumised ja ballooni laienemine või kokkutõmbumine kasutuse rõhu- ja temperatuuritingimustes.

Olenevalt olukorrast tuleb juhtida ostja tähelepanu selliste paigalduste kasutamise vajadusele, mis hoiaks ära balloonimaterjali kahjustada võivate vedelike või tahkete kehade kogunemise.

Tuleb täpsustada, milline on paigaldamiseks õige rõhuvabastusseade.

G.6.   BALLOONIDE KASUTAMINE

Tootja peab juhtima ostja tähelepanu käesolevas eeskirjas kirjeldatud kohustuslikele kasutustingimustele, eriti ballooni lubatud rõhutsüklite arvule, selle kasutuseale aastates, gaasi kvaliteedipiirangutele ja lubatud maksimaalsetele rõhkudele.

G.7.   KONTROLL KASUTAMISE JOOKSUL

Tootja peab selgelt ära märkima kasutaja kohustuse järgida ballooni kontrollimise ettenähtud nõudeid (näiteks pädeva isiku poolt korduva kontrollimise intervall). Antav teave peab vastama disainilahendusele antud tüübikinnituse tingimustele.

Liide H

KESKKONNAKATSE

H.1.   REGULEERIMISALA

Keskkonnakatse eesmärk on tõestada, et sõidukite surumaagaasi balloonid suudavad taluda autokere all oleva keskkonna mõjutusi ja kohatist kokkupuudet muude vedelikega. Katse töötasid välja Ameerika Ühendriikide autotootjad komposiitmähise pingekorrosioonimõradest alguse saanud balloonirikete vastu võitlemiseks.

H.2.   KATSEMEETODI KOKKUVÕTE

Kõigepealt eeltöödeldakse ballooni pendli- ja kruusalöökide kombinatsiooniga, et simuleerida potentsiaalseid kerealuseid tingimusi. Seejärel kastetakse ballooni happelise vihmavee ja teesoola segusse, mõjutatakse teiste vedelike, survetsüklite ning kõrge ja madala temperatuuriga. Eespool nimetatud menetluse lõpus survestatakse ballooni hüdrauliliselt kuni hävimiseni. Ballooni jääklõhkemisrõhk ei tohi olla väiksem kui 85 % disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust.

H.3.   BALLOONI PAIGUTUS JA ETTEVALMISTAMINE

Ballooni katsetatakse tingimustes, mis imiteerivad ballooni asetust sõidukis, st paigaldust koos katte (vajaduse korral), haakide ja tihenditega ning sama sulgemiskonfiguratsiooni (O-rõngad) kasutavate rõhuliitmikega kui tegelikus kasutuses. Kui klambreid värvitakse või kaetakse enne sõidukile paigaldust, võib need enne sissekastmiskatset värvida või katta.

Balloone katsetatakse horisontaalasendis ja keskjoonega „ülemiseks” ja „alumiseks” osaks jaotatuna. Alumine osa viiakse kas teesoola või happevihma keskkonda ja kas kuumutatud või jahutatud õhu keskkonda.

Ülemine osa jagatakse eeltöötlemiseks ja vedelikega kokkupuuteks viieks kindlaks alaks. Alad peavad olema nominaaldiameetriga 100 mm. Alad ei tohi balloonipinnal kattuda. Alad ei pea asetsema ühel joonel, aga need ei tohi kattuda ballooni sissekastetava osaga.

Kuigi eeltöötlemine ja vedelikega kokkupuutumine tehakse ballooni silindrikujulisel osal, peab kogu balloon, sh kuplikujulised osad, olema keskkondadega kokkupuutele sama vastupidav kui katses mõjutatavad pinnad.

Joonis H.1

Ballooni asend ja kokkupuutuvate alade paigutus

Muud vedelikud

Kokkupuutuvad alad

H.4.   EELTÖÖTLEMISSEADMED

Katseballooni eeltöötlemiseks pendli- ja kruusalöökidega on vaja järgmist aparatuuri.

| a) | Pendlilöök
  Löögikeha peab olema terasest ning võrdkülgsetest kolmnurkadest külgede ja ruudukujulise põhjaga püramiidi kujuline, mille tipp ja servad asuvad 3 mm raadiuse ümber. Pendli löögikese peab kattuma püramiidi raskuskeskmega, selle kaugus pendli pöörlemisteljest peab olema 1 m. Pendli kogumass löögikeskmes peab olema 15 kg. Pendli energia löögihetkel peab olema mitte vähem kui 30 Nm ja võimalikult selle väärtuse lähedal.
  Pendlikatse ajal hoitakse ballooni paigal otsapöördkangide või ettenähtud paigaldushaakidega. |
| --- | --- |

a)

Pendlilöök

Löögikeha peab olema terasest ning võrdkülgsetest kolmnurkadest külgede ja ruudukujulise põhjaga püramiidi kujuline, mille tipp ja servad asuvad 3 mm raadiuse ümber. Pendli löögikese peab kattuma püramiidi raskuskeskmega, selle kaugus pendli pöörlemisteljest peab olema 1 m. Pendli kogumass löögikeskmes peab olema 15 kg. Pendli energia löögihetkel peab olema mitte vähem kui 30 Nm ja võimalikult selle väärtuse lähedal.

Pendlikatse ajal hoitakse ballooni paigal otsapöördkangide või ettenähtud paigaldushaakidega.

| b) | Kruusalöök
  Joonisel H.2 näidatud kavandi järgi konstrueeritud masin. Seadme kasutamise menetlus peab järgima meetodit, mida on kirjeldatud standardis ASTM D3170: standardne katsemeetod katete täketele vastupidavuse katsetamiseks, kuid erinevuseks on see, et balloon võib kruusalöögi ajal olla ümbritseva õhu temperatuuril. |
| --- | --- |

b)

Kruusalöök

Joonisel H.2 näidatud kavandi järgi konstrueeritud masin. Seadme kasutamise menetlus peab järgima meetodit, mida on kirjeldatud standardis ASTM D3170: standardne katsemeetod katete täketele vastupidavuse katsetamiseks, kuid erinevuseks on see, et balloon võib kruusalöögi ajal olla ümbritseva õhu temperatuuril.

| c) | Kruus
  Tee settekruus, mis mahub läbi 16 mm avadega sõelast, kuid ei mahu läbi 9,5 mm avadega sõelast. Igal katsel tuleb kasutada 550 ml nõuetekohase suurusega kruusa (umbes 250–300 kivi). |
| --- | --- |

c)

Kruus

Tee settekruus, mis mahub läbi 16 mm avadega sõelast, kuid ei mahu läbi 9,5 mm avadega sõelast. Igal katsel tuleb kasutada 550 ml nõuetekohase suurusega kruusa (umbes 250–300 kivi).

Joonis H.2

Kruusalöögikatse

H.5.   KESKKONNAD

| a) | Sissekastmiskeskkond
  Katsete järjekorra kohaselt (tabel 1) ettenähtud etapis kastetakse horisontaalasendis ballooni madalam kolmandik kunstlikusse happelise vihma või teesoola lahusesse. Lahus peab koosnema järgmistest osadest: | deioniseeritud vesi; |
| --- | --- | --- |

a)

Sissekastmiskeskkond

Katsete järjekorra kohaselt (tabel 1) ettenähtud etapis kastetakse horisontaalasendis ballooni madalam kolmandik kunstlikusse happelise vihma või teesoola lahusesse. Lahus peab koosnema järgmistest osadest:

deioniseeritud vesi;

| | naatriumkloriid: 2,5 ± 0,1 massiprotsenti; |
| --- | --- |

naatriumkloriid: 2,5 ± 0,1 massiprotsenti;

| | kaltsiumkloriid: 2,5 ± 0,1 massiprotsenti; |
| --- | --- |

kaltsiumkloriid: 2,5 ± 0,1 massiprotsenti;

| | väävelhape: piisavas koguses, et saavutada lahus pH-tasemega 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

väävelhape: piisavas koguses, et saavutada lahus pH-tasemega 4,0 ± 0,2.

Lahuse koostist ja pH-taset tuleb reguleerida enne iga katseetappi, milles seda vedelikku kasutatakse.

Vanni temperatuur peab olema 21 ± 5 °C. Sissekastmise ajal peab ballooni vedelikust välja jääv osa olema ümbritseva õhu temperatuuril.

| b) | Kokkupuude muude vedelikega
  Katsete järjekorrale (tabel 1) vastavas etapis tuleb iga märgistatud ala viia 30 minutiks kokkupuutesse ühega viiest lahusest. Iga ala suhtes kasutatakse kogu katse vältel sama keskkonda. Need lahused on: | väävelhape: 19 % (mahu järgi) vesilahus; |
| --- | --- | --- |

b)

Kokkupuude muude vedelikega

Katsete järjekorrale (tabel 1) vastavas etapis tuleb iga märgistatud ala viia 30 minutiks kokkupuutesse ühega viiest lahusest. Iga ala suhtes kasutatakse kogu katse vältel sama keskkonda. Need lahused on:

väävelhape: 19 % (mahu järgi) vesilahus;

| | naatriumhüdroksiid: 25 % (massi järgi) vesilahus; |
| --- | --- |

naatriumhüdroksiid: 25 % (massi järgi) vesilahus;

| | metanool/bensiin: kontsentratsioonid 30 % ja 70 %; |
| --- | --- |

metanool/bensiin: kontsentratsioonid 30 % ja 70 %;

| | ammooniumnitraat: 28 % (massi järgi) vesilahus; |
| --- | --- |

ammooniumnitraat: 28 % (massi järgi) vesilahus;

| | esiklaasi puhastusvedelik. |
| --- | --- |

esiklaasi puhastusvedelik.

Katsenäidis asetatakse nii, et vedelikuga puutub kokku ülemine ala. Kokkupuutealale asetatakse ühe kihi (umbes 0,5 mm) paksune sobivakujuliseks lõigatud klaasvillatükk. Kokkupuutealale kantakse pipetiga 5 ml katsevedelikku. Klaasvillatükk eemaldatakse pärast ballooni survestamist 30 minuti vältel.

H.6.   KATSETINGIMUSED

| a) | Survetsükkel
  Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb ballooni hüdrauliliselt tsüklitena survestada vahemikus 2 MPa kuni maksimaalselt 26 MPa. Kogu tsükkel peab kestma vähemalt 66 sekundit ja hõlmama 60-sekundilist hoidmist rõhul 26 MPa. Minimaalne kogutsükkel on järgmine: | rõhu suurendamine tasemelt ≤ 2 MPa rõhuni ≥ 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

a)

Survetsükkel

Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb ballooni hüdrauliliselt tsüklitena survestada vahemikus 2 MPa kuni maksimaalselt 26 MPa. Kogu tsükkel peab kestma vähemalt 66 sekundit ja hõlmama 60-sekundilist hoidmist rõhul 26 MPa. Minimaalne kogutsükkel on järgmine:

rõhu suurendamine tasemelt ≤ 2 MPa rõhuni ≥ 26 MPa;

| | hoidmine rõhul ≥ 26 MPa vähemalt 60 sekundit; |
| --- | --- |

hoidmine rõhul ≥ 26 MPa vähemalt 60 sekundit;

| | rõhu alandamine tasemelt ≥ 26 MPa rõhuni ≤ 2 MPa; |
| --- | --- |

rõhu alandamine tasemelt ≥ 26 MPa rõhuni ≤ 2 MPa;

tsükli minimaalne kogukestus on 66 sekundit.

| b) | Rõhk muude vedelikega kokkupuute katse ajal
  Vedelike pealekandmise järel tuleb survestada ballooni vähemalt 30 minutiks vähemalt 26 MPa rõhuni. |
| --- | --- |

b)

Rõhk muude vedelikega kokkupuute katse ajal

Vedelike pealekandmise järel tuleb survestada ballooni vähemalt 30 minutiks vähemalt 26 MPa rõhuni.

| c) | Kokkupuude kõrge ja madala temperatuuriga
  Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb kogu ballooni katsetada välispinna kokkupuutes kõrgel või madalal temperatuuril õhuga. Madalal temperatuuril peab õhu temperatuur olema – 40 °C või madalam ning kõrgel temperatuuril õhu temperatuur 82 °C ± 5 °C. Külma õhuga kokkupuutel jälgitakse tüübi CNG-1 balloonide vedelikutemperatuuri ballooni sisse paigaldatud termoelemendiga, tagamaks, et see jääb – 40 °C juurde või madalamale tasemele. |
| --- | --- |

c)

Kokkupuude kõrge ja madala temperatuuriga

Nagu katsete järjekorras määratud, tuleb kogu ballooni katsetada välispinna kokkupuutes kõrgel või madalal temperatuuril õhuga. Madalal temperatuuril peab õhu temperatuur olema – 40 °C või madalam ning kõrgel temperatuuril õhu temperatuur 82 °C ± 5 °C. Külma õhuga kokkupuutel jälgitakse tüübi CNG-1 balloonide vedelikutemperatuuri ballooni sisse paigaldatud termoelemendiga, tagamaks, et see jääb – 40 °C juurde või madalamale tasemele.

H.7.   KATSEMENETLUS

| a) | Ballooni eeltöötlemine
  Kõiki silindri pealmises osas asuvat viit ala, millel katsetatakse muude vedelikega kokkupuudet, eeltöödeldakse pendlikeha tipu ühe löögiga ala geomeetrilisse keskpunkti. Löögi järel töödeldakse alasid edasi kruusalöökidega.
  Ballooni alumise osa keskmist lõiku, mis viiakse vedelikku sisse, eeltöödeldakse pendlikeha tipu löögiga kolme üksteisest umbes 150 mm kaugusel asuvasse punkti.
  Löögi järel eeltöödeldakse sama keskmist lõiku kruusalöökidega.
  Eeltöötlemise ajal peab balloon olema survestamata. |
| --- | --- |

a)

Ballooni eeltöötlemine

Kõiki silindri pealmises osas asuvat viit ala, millel katsetatakse muude vedelikega kokkupuudet, eeltöödeldakse pendlikeha tipu ühe löögiga ala geomeetrilisse keskpunkti. Löögi järel töödeldakse alasid edasi kruusalöökidega.

Ballooni alumise osa keskmist lõiku, mis viiakse vedelikku sisse, eeltöödeldakse pendlikeha tipu löögiga kolme üksteisest umbes 150 mm kaugusel asuvasse punkti.

Löögi järel eeltöödeldakse sama keskmist lõiku kruusalöökidega.

Eeltöötlemise ajal peab balloon olema survestamata.

| b) | Katsejärgnevus ja tsüklid
  Keskkonnaga kokkupuute, survetsüklite ja temperatuuride järjekord on esitatud tabelis 1.
  Balloonipinda ei tohi nende etappide vahel pesta ega pühkida. |
| --- | --- |

b)

Katsejärgnevus ja tsüklid

Keskkonnaga kokkupuute, survetsüklite ja temperatuuride järjekord on esitatud tabelis 1.

Balloonipinda ei tohi nende etappide vahel pesta ega pühkida.

H.8.   NÕUETELE VASTAVAD TULEMUSED

Eespool nimetatud katsete läbimise järel tuleb ballooni vastavalt käesoleva lisa liite A punkti A.12 menetlusele kuni hävimiseni hüdrauliliselt mõjutada. Ballooni lõhkemisrõhk ei tohi olla väiksem kui 85 % disainilahenduses ettenähtud minimaalsest lõhkemisrõhust

Tabel 1

Katsetingimused ja katsete järjekord

| Katseetapp | Keskkonnad | Survetsüklite arv | Temperatuur |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Muud vedelikud | — | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 2 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 3 | Õhk | 1 875 | Kõrge |
| 4 | Muud vedelikud | — | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 5 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 6 | Õhk | 3 750 | Madal |
| 7 | Muud vedelikud | — | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 8 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 9 | Õhk | 1 875 | Kõrge |
| 10 | Muud vedelikud | — | Ümbritseva õhu temperatuur |
| 11 | Sissekastmine | 1 875 | Ümbritseva õhu temperatuur |

Katseetapp

Keskkonnad

Survetsüklite arv

Temperatuur

1

Muud vedelikud

—

Ümbritseva õhu temperatuur

2

Sissekastmine

1 875

Ümbritseva õhu temperatuur

3

Õhk

1 875

Kõrge

4

Muud vedelikud

—

Ümbritseva õhu temperatuur

5

Sissekastmine

1 875

Ümbritseva õhu temperatuur

6

Õhk

3 750

Madal

7

Muud vedelikud

—

Ümbritseva õhu temperatuur

8

Sissekastmine

1 875

Ümbritseva õhu temperatuur

9

Õhk

1 875

Kõrge

10

Muud vedelikud

—

Ümbritseva õhu temperatuur

11

Sissekastmine

1 875

Ümbritseva õhu temperatuur

LISA 3B

Vedelikupaagid – vaakumisolatsiooniga anumad maagaasikütuse hoidmiseks mootorsõidukis

1.   REGULEERIMISALA

Käesolevas lisas esitatakse miinimumnõuded korduvalt täidetavatele vedelikupaakidele. Paagid on ette nähtud ainult kütusena kasutatava veeldatud maagaasi hoidmiseks sõidukites, millele paagid kinnitatakse. Paagid peavad olema valmistatud roostevabast austeniitterasest, kasutades sätestatud kasutustingimustele sobivat disainilahendust või meetodit.

Käesolevas lisas käsitletud veeldatud maagaasi paagid kuuluvad 5. klassi.

Tingimusi, milles paake kasutatakse, on üksikasjalikult kirjeldatud punktis 2.

Käesolevas lisas lähtutakse eeldusest, et töörõhk on väiksem kui 26 MPa. Tegeliku töörõhu (WP) arvessevõtmiseks võib katserõhku korrigeerida sobiva teguriga vastavalt järgmisele valemile:

Pkatse = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

Paagi kasutusea määrab kindlaks tootja ja see võib erineda sõltuvalt rakendusviisist.

2.   KASUTUSTINGIMUSED

2.1.   Üldnõuded

2.1.1.   Kasutuse standardtingimused

Käesolevas jaotises kirjeldatud kasutuse standardtingimused on kehtestatud selliste paakide disainilahenduse, tootmise, kontrolli, katsetamise ja tüübikinnitamise andmise aluseks, mis on ette nähtud sõidukitele püsivalt paigaldamiseks ja krüogeensel temperatuuril sõidukikütusena kasutatava maagaasi hoidmiseks.

2.1.2.   Paakide kasutamine

Sätestatud kasutustingimuste eesmärk on samuti anda teavet käesoleva eeskirja kohaselt valmistatud paakide ohutu kasutamise kohta:

| a) | paakide tootjatele; |
| --- | --- |

a)

paakide tootjatele;

| b) | paakide omanikele; |
| --- | --- |

b)

paakide omanikele;

| c) | projekteerijatele või paakide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele; |
| --- | --- |

c)

projekteerijatele või paakide paigalduse eest vastutavatele töövõtjatele;

| d) | sõidukipaakide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele; |
| --- | --- |

d)

sõidukipaakide täitmise seadmete projekteerijatele ja omanikele;

| e) | maagaasimüüjatele ja |
| --- | --- |

e)

maagaasimüüjatele ja

| f) | paakide kasutamist reguleerivatele asutustele. |
| --- | --- |

f)

paakide kasutamist reguleerivatele asutustele.

2.1.3.   Korraline kvaliteedikinnitamine

Soovitused kasutusea jooksul läbiviidavaks korraliseks kvaliteedikinnitamiseks visuaalse kontrolli või katsetamise teel annab paagitootja käesolevas eeskirjas sätestatud kasutustingimuste alusel. Iga paaki ja toetusrihmasid tuleb vähemalt iga 120 kuu järel arvates sõiduki ekspluatatsiooni andmise (sõiduki registreerimise) kuupäevast ning iga uuesti paigaldamise ajal väliskahjude ja halvenemise suhtes visuaalselt kontrollida. Välise vaatluse peab vastavalt tootja ettekirjutustele teostama tüübikinnitusasutuse määratud või tunnustatud tehniline teenistus: ilma kohustuslikku teavet sisaldavate siltideta või loetamatu kohustusliku teabega siltidega paagid tuleb kasutusest kõrvaldada. Kui paaki on võimalik tootja ja seerianumbri järgi identifitseerida, võib kinnitada asendussildi, et paaki saaks edasi kasutada.

2.1.4.   Kokkupõrkes osalenud sõidukite paagid

Kokkupõrkes osalenud sõidukite paagid kontrollitakse uuesti üle tootja volitatud isiku poolt, juhul kui pädev asutus ei ole teisiti ette näinud. Paagid, mis ei saanud kokkupõrkes kahju, võib uuesti kasutusse võtta, vastasel juhul saadetakse need tootjale hindamiseks tagasi.

2.1.5.   Tules olnud paagid

Tulest mõjutada saanud paagid kontrollitakse tootja volitatud isiku poolt uuesti üle või tunnistatakse kõlbmatuks ja kõrvaldatakse kasutusest.

2.2.   Maksimumrõhk

Suurima lubatud töörõhu määrab kindlaks tootja ning see peab vastama primaarse kaitseklapi avanemise nimiväärtusele. Suurim lubatud töörõhk peab olema väiksem kui 26 MPa.

2.3.   Temperatuurivahemik

Paakides sisalduva vedeliku temperatuur võib olla vahemikus – 195 °C kuni 65 °C.

2.4.   Gaasi koostis

Lubatud vesinikusisaldus on kuni 2 mahuprotsenti, kui paake valmistatakse terasest, mille maksimaalne tõmbetugevus ületab 950 MPa.

2.5.   Välispinnad

Paagid ei ole projekteeritud nii, et nad peaksid vastu pidevale mehhaanilisele või keemilisele mõjule, nt sõidukil veetava koorma lekkele või tõsistele teetingimustest tulenevatele hõõrdumistele, ning nende paigaldus peab vastama tunnustatud paigaldamisnõuetele. Siiski võib paagi välispind kogemata puutuda kokku:

| a) | lahustite, hapete ja leelistega, väetistega ning |
| --- | --- |

a)

lahustite, hapete ja leelistega, väetistega ning

| b) | sõidukivedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega. |
| --- | --- |

b)

sõidukivedelikega, sh bensiini, hüdraulikavedelike, glükooli ja õlidega.

2.6.   Leke ja ventileerimine

Kui veeldatud maagaasi paake hoitakse pikemat aega suletud ruumis (nt hoolduse eesmärgil), tuleb paakidest lekkiv ja välja ventileerunud maagaas (või muud tuleohtlikud ained) nõuetekohaselt ära juhtida, et vältida tuleohtlike ainete suletud ruumi sattumisest tingitud ohtu.

2.7.   Sõidukite LNG-paakide disainilahenduse kohane gaasi seeshoidmisaeg (ilma gaasi välja laskmata) pärast täielikku täitmist disainilahenduse kohase temperatuuri-/rõhuvahemiku kõrgeima taseme korral peab olema viis päeva.

3.   DISAINILAHENDUSE KINNITUS

3.1.   Üldnõuded

Koos tüübikinnituse taotlusega peab paagi projekteerija või tootja esitama tüübikinnitusasutusele järgmise teabe:

| a) | kasutustingimused (punkt 3.2); |
| --- | --- |

a)

kasutustingimused (punkt 3.2);

| b) | disainilahenduse andmed (punkt 3.3); |
| --- | --- |

b)

disainilahenduse andmed (punkt 3.3);

| c) | tootmisandmed (punkt 3.3.7); |
| --- | --- |

c)

tootmisandmed (punkt 3.3.7);

| d) | spetsifikaat (punkt 3.3.8); |
| --- | --- |

d)

spetsifikaat (punkt 3.3.8);

| e) | täiendavad tõendusandmed (punkt 3.3.9.1). |
| --- | --- |

e)

täiendavad tõendusandmed (punkt 3.3.9.1).

3.2.   Kasutustingimused

Nimetatud tingimuste eesmärk on juhendada paakide kasutajaid ja paigaldajaid ning teavitada tüübikinnitusasutusi või nende volitatud esindajaid. Kasutustingimused peavad sisaldama järgmisi andmeid:

| a) | kinnitus, et paagi disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks paagi kasutusea jooksul; |
| --- | --- |

a)

kinnitus, et paagi disainilahendus sobib punktis 4 kirjeldatud tingimustes kasutamiseks paagi kasutusea jooksul;

| b) | kasutusiga; |
| --- | --- |

b)

kasutusiga;

| c) | kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded; |
| --- | --- |

c)

kasutuse jooksul katsetamise ja/või kontrollimise miinimumnõuded;

| d) | nõutavad rõhuvabastusseadmed; |
| --- | --- |

d)

nõutavad rõhuvabastusseadmed;

| e) | kinnitusviisid jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde; |
| --- | --- |

e)

kinnitusviisid jne, mida on vaja, kuid mis ei kuulu põhivarustuse juurde;

| f) | ballooni disainilahenduse kirjeldus; |
| --- | --- |

f)

ballooni disainilahenduse kirjeldus;

| g) | disainilahenduse kohane seeshoidmisaeg; |
| --- | --- |

g)

disainilahenduse kohane seeshoidmisaeg;

| h) | paagi ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave. |
| --- | --- |

h)

paagi ohutuks kasutamiseks ja kontrollimiseks vajalik muu teave.

3.3.   Disainilahenduse andmed

3.3.1.   Joonised

Joonistel peavad olema näidatud vähemalt järgmised üksikasjad:

| a) | pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajaduse korral kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega; |
| --- | --- |

a)

pealkiri, viitenumber, väljaandmise kuupäev ning vajaduse korral kontrollinumbrid koos väljaandmise kuupäevadega;

| b) | viide käesolevale eeskirjale ja paagitüübile; |
| --- | --- |

b)

viide käesolevale eeskirjale ja paagitüübile;

| c) | kõik surveanuma mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega; |
| --- | --- |

c)

kõik surveanuma mõõtmed koos lubatud hälvetega, sh üksikasjad kinnituste kujude kohta koos minimaalsete paksustega ja avadega;

| d) | paagi mass koos lubatud hälvetega; |
| --- | --- |

d)

paagi mass koos lubatud hälvetega;

| e) | materjalide spetsifikatsioon koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega; |
| --- | --- |

e)

materjalide spetsifikatsioon koos minimaalsete nõutavate mehaaniliste ja keemiliste omadustega ja lubatud hälvetega;

| f) | muud andmed, näiteks minimaalne katserõhk. |
| --- | --- |

f)

muud andmed, näiteks minimaalne katserõhk.

3.3.2.   Pingeanalüüsi aruanne

Tuleb esitada pingeanalüüs.

Lubatud arvutusmeetodid:

| a) | lõplike elementide meetod; |
| --- | --- |

a)

lõplike elementide meetod;

| b) | lõplike vahede meetod; |
| --- | --- |

b)

lõplike vahede meetod;

| c) | rajaelementide meetod; |
| --- | --- |

c)

rajaelementide meetod;

| d) | muu väljakujunenud meetod. |
| --- | --- |

d)

muu väljakujunenud meetod.

Tuleb esitada tabel, milles võetakse kokku aruandes välja arvutatud pinged.

3.3.3.   Materjali andmed

Tuleb esitada üksikasjalik disainilahenduses kasutatavate materjalide kirjeldus ning materjalide puhul lubatud hälbed.

3.3.4.   Disainilahenduse kvalifitseerumiskatsete andmed

Tuleb näidata, et paagi materjal, disainilahendus, valmistamine ja kontrollimine on kavandatud kasutuseks sobivad, näidates, et need vastavad käesoleva lisa liites A kirjeldatud meetoditega katsetamisel konkreetse paagi disainilahenduse puhul nõutavate katsete tingimustele.

Katseandmetes peavad olema dokumenteeritud ka mõõtmed, seinapaksused ja iga katsepaagi kaal.

3.3.5.   Tulekaitse

Tuleb esitada kirjeldus, kuidas on seadistatud rõhuvabastusseadmed, mis kaitsevad paaki äkilise lõhkemise eest käesoleva lisa liite A punktis A.1 kirjeldatud tuletingimustega kokku puutudes. Katseandmed peavad tõestama ettenähtud tulekaitsesüsteemi tõhusust.

3.3.6.   Paagi kandedetailid

Vastavalt punktile 4.11 tuleb esitada paagi kandedetailide üksikasjalik kirjeldus või kandedetailidele esitatavad nõuded.

3.3.7.   Tootmisandmed

Esitatakse tootmisprotsesside ja tootmiskatsetuste kirjeldused.

Järgmised protsessid ja näitajad peavad vastama standardile EN 1251-2 (2000):

| a) | kvaliteedisüsteem; |
| --- | --- |

a)

kvaliteedisüsteem;

| b) | lõikamine; |
| --- | --- |

b)

lõikamine;

| c) | külmvormimine; |
| --- | --- |

c)

külmvormimine;

| d) | kuumsurvetöötlus; |
| --- | --- |

d)

kuumsurvetöötlus;

| e) | tootmises lubatud hälbed; |
| --- | --- |

e)

tootmises lubatud hälbed;

| f) | keevitamine; |
| --- | --- |

f)

keevitamine;

| g) | keevitamata ühendused. |
| --- | --- |

g)

keevitamata ühendused.

3.3.8.   Spetsifikaat

Iga paagi disainilahenduse kohta tuleb spetsifikaadil esitada punktis 5.1 nõutud teavet sisaldavate dokumentide kokkuvõttev loend. Esitada tuleb iga dokumendi pealkiri, viitenumber, kontrollinumbrid ning algversiooni väljaandmise ja teiste versioonide väljaandmiste kuupäevad. Kõigil dokumentidel peab olema väljaandja allkiri või initsiaalid. Spetsifikaadile määratakse number ja vajaduse korral kontrollinumbrid, mida saab kasutada paagi disainilahenduse eristamiseks, ning spetsifikaadil peab olema disainilahenduse eest vastutava inseneri allkiri. Spetsifikaadil peab olema eraldatud koht kavandi registreerimist kinnitava templi jaoks.

3.3.9.1.   Täiendavad tõendamisandmed

Vajaduse korral tuleb esitada täiendavad ning avaldust põhistavad andmed, nagu kasutamiseks ettenähtud materjali senised kasutusandmed või konkreetse paagi disainilahenduse kasutamisandmed teistes kasutustingimustes.

3.4.   Tüübikinnitus ja tõendamine

3.4.1.   Kontroll ja katsetamine

Tuleb läbida käesoleva eeskirja punkti 11 kohane vastavushindamine.

Tagamaks, et paagid vastavad käesoleva rahvusvahelise eeskirja nõuetele, tuleb neid vastavalt punkti 4.10 nõuetele pädeva asutuse poolt kontrollida.

3.4.2.   Katsesertifikaat

Kui esitatud näidise punkti 4.10 kohase katsetamise tulemused on rahuldavad, annab pädev asutus välja katsesertifikaadi. Katsesertifikaadi näidis on esitatud käesoleva lisa liites D.

4.   NÕUDED

4.1.   Üldnõuded

Paagi disainilahendus hõlmab kõiki asjakohaseid ja vajalikke aspekte, tagamaks, et disainilahendusele vastav paak on ettenähtud kasutusea jooksul oma eesmärgiks sobiv.

4.2.   Projekt

Käesolevas eeskirjas ei esitata disainilahenduse valemeid ega lubatavaid pingeid, vaid nõutakse, et disainilahenduse adekvaatsus ilmneks asjaomastest arvutustest ja et tõestataks paakide võimet püsivalt läbida käesolevas eeskirjas kirjeldatud materjali-, kavandikinnitus-, tootmis- ja partiikatseid.

4.3.   Materjalid

Kasutatavad materjalid peavad sobima punktis 2 kirjeldatud kasutustingimuste jaoks. Disainilahenduses ei tohi olla kontaktis omavahel kokkusobimatuid materjale. Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsete kokkuvõte on esitatud tabelis 6.1.

Kütusepaagi ja selle tarvikute materjalid peavad vastavalt vajadusele sobima kasutamiseks järgmiste ainetega:

| a) | veeldatud maagaas; |
| --- | --- |

a)

veeldatud maagaas;

| b) | muud sõidukikeskkonnas esinevad ained ja vedelikud, näiteks jahutusvedelikud, pidurivedelik ja akuhape. |
| --- | --- |

b)

muud sõidukikeskkonnas esinevad ained ja vedelikud, näiteks jahutusvedelikud, pidurivedelik ja akuhape.

Madalal temperatuuril kasutatavad materjalid peavad vastama standardi ISO 21028-1 (2004) kõvadusnõuetele. Mittemetalsete materjalide vastupidavus madalale temperatuurile kinnitatakse katsemeetodil, võttes arvesse töötingimusi.

Väliskestas kasutatavad materjalid peavad tagama isolatsioonisüsteemi terviklikkuse ja peavad olema roostevabast austeniitterasest ning nende pikenemine murdumisel peab vedela lämmastiku temperatuuril olema vähemalt 12 %.

Siseanuma materjalid peavad olema vastupidavad kõigile kasutamisaegse kulumisega seotud koormustele.

Siseanuma puhul ei ole vaja arvestada korrosioonivaruga. Muudel pindadel ei ole vaja arvestada korrosioonivaru juhul, kui need on korrosiooni eest kaitstud.

Keevitatud anumate keevisõmbluste omadused peavad olema samaväärsed alusmaterjali omadustega kõigil temperatuuridel, millega materjal võib kokku puutuda.

4.3.1.   Koosseis

Kõigi kasutatud teraseliikide keemiline koostis tuleb avaldada ja määratleda vähemalt süsiniku, mangaani, räni, nikli, kroomi ja molübdeeni sisalduse ning muude tahtlikult lisatud sulamielementide järgi.

4.3.2.   Tõmbekatse

Siseanuma keevitatud terase tõmbeomadusi tuleb katsetada vastavalt standarditele EN 895:1995 ja EN 6892-1:2009.

4.3.3.   Löökkatse

Siseanuma keevitatud terase löögitaluvusomadusi tuleb katsetada vastavalt standarditele EN 1251-2:2000 ja EN 10045-1:1990.

4.3.4.   Paindekatse

Siseanuma keevitatud terase paindeomadusi tuleb katsetada vastavalt standardile EN 910:1996.

4.3.5.   Keevisõmbluse kontroll

Siseanuma keevitatud terast kontrollitakse radiograafiliselt vastavalt standarditele EN 1251-2:2000 ja EN 1435:1997.

4.4.   Katserõhk

Tootmises kasutatakse järgmist minimaalset siseanuma katserõhku:

Pkatse = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

kus:

WP on katserõhk megapaskalites (MPa).

4.5.   Pingeanalüüs

Disainilahenduse minimaalsete seinapaksuste põhjendamiseks tuleb teostada pingeanalüüs. Pingeanalüüsiga põhjendatakse sisemise kandeelemendi disainilahendust, mis tagab vastupidavuse käesoleva eeskirja punktis 18.4.4 kirjeldatud kiirendustele. Lineaarse pingemudeli kohaselt arvutatud pinge ei tohi ületada materjali tõmbetugevuse alampiiri. Sisemistes kandeelementides lubatavat pinget ei ole vaja arvutada juhul, kui on võimalik tõestada, et kütusepaak toetab punktis 18.4.4 nimetatud kiirendusi ilma, et selle sisepaagi või selle kandurite struktuuri tekiks kahjustusi.

4.6.   Kontroll ja katsetamine

Tootmiskontroll peab määrama programmid ja menetlused:

| a) | tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks ning |
| --- | --- |

a)

tootmiskontrolliks, katseteks ja vastuvõetavuskriteeriumideks ning

| b) | katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 2.1.3 tingimustele. Käitamiseks, kasutamiseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites B. |
| --- | --- |

b)

katsed ja vastuvõetavuskriteeriumid perioodiliseks kontrollimiseks kasutuse jooksul. Visuaalsete järelkontrollide intervall peab vastama käesoleva lisa punkti 2.1.3 tingimustele. Käitamiseks, kasutamiseks ja kontrolliks antava tootja juhendi suunised on esitatud käesoleva lisa liites B.

4.7.   Tulekaitse

Kõik paagid peavad olema rõhuvabastusseadmetega tule eest kaitstud. Paak, selle materjalid, rõhuvabastusseadmed ja kõik lisatud isolatsiooni- või kaitsematerjalid tuleb kavandada koos, tagamaks piisavat ohutust punktis A.1 (lisa 3B liide A) kirjeldatud tuletingimustes.

Rõhuvabastusseadmeid katsetatakse vastavalt punktile A.1 (lisa 3B liide A).

4.8.   (Reserveeritud)

4.9.   Paagi kandedetailid

Tootja peab määrama, kuidas kinnitatakse paak (paagid) sõidukile. Tootja peab andma ka kinnitusjuhendid, sealhulgas märkima maksimaalse kinnitusjõu ja jõumomendi, mis ei põhjusta vastuvõetamatut pinget paagis ega kahjusta paagi pinda.

4.10.   Disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

Igale paagitüübile kinnituse saamiseks tuleb tõestada materjali, disainilahenduse, tootmise ja kontrolli sobivust ettenähtud kasutuseks käesoleva lisa liites A kirjeldatud asjakohaste katsemeetodite abil teostatavate käesoleva lisa tabelis 6.1 esitatud materjali kvalifitseerumise katsete ja käesoleva lisa tabelis 6.2 esitatud paagi kvalifitseerumise katsete asjakohastele nõuetele vastamisega. Katsepaagi valib ja katseid jälgib pädev asutus. Kui katseid tehakse enama kui käesolevas lisas nõutud arvu paakidega, tuleb dokumenteerida kõik katsetulemused.

4.11.   Tootmiskontroll ja katsed

Esitatakse tootmisprotsesside ja tootmiskatsetuste kirjeldused.

Järgmised protsessid ja näitajad peavad vastama standardile EN 1251-2 (2000):

| a) | kontrolli etapid; |
| --- | --- |

a)

kontrolli etapid;

| b) | tootmiskontrolli katsetuste kavad; |
| --- | --- |

b)

tootmiskontrolli katsetuste kavad;

| c) | mittepurustav katsetamine; |
| --- | --- |

c)

mittepurustav katsetamine;

| d) | vigade parandamine; |
| --- | --- |

d)

vigade parandamine;

| e) | rõhukatsed. |
| --- | --- |

e)

rõhukatsed.

4.12.   Katse nõuete mittetäitmine

Kui nõuded ei ole täidetud, tuleb teostada uus katsetamine vastavalt järgmistele juhistele:

| a) | kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse; |
| --- | --- |

a)

kui on tõendeid, et katse teostamisel tehti vigu või tehti mõõtmisvigu, tehakse uus katse. Kui selle katse tulemus on rahuldav, ei võeta esimese katse tulemusi arvesse;

| b) | kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus. |
| --- | --- |

b)

kui katse teostati rahuldaval viisil, tuleb kindlaks teha nõuetele mittevastavuse põhjus.

Kui viga leitakse mittepurustavate katsete ajal, tuleb kõik avastatud vigased paagid välja praakida või heakskiidetud meetodi kohaselt parandada. Neid paake, mida ei loetud mittesobilikeks, käsitletakse uue partiina. Uuesti tuleb teha kõik asjakohased näidise- või partiikatsed, mis on uue partii vastuvõetavuse tõestamiseks vajalikud. Kui ühe või mitme katse tulemused on kasvõi osaliselt mitterahuldavad, tuleb partii kõik paagid mittesobilikeks lugeda.

4.13.   Disainilahenduse muutmine

Disainilahenduse muutmine on kasutatavate materjalide või mõõtmete muutus, mis ületab tavalist lubatud tootmishälvet.

Väikseid disainilahenduste muudatusi lubatakse lugeda kvalifitseerunuks pärast vähendatud katsete programmi läbimist. Tabelis 6.4 nimetatud disainilahenduste korral nõutakse vastavalt tabelile disainilahenduse kvalifitseerumise katseid.

Tabel 6.1

Materjalide disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

| Siseanuma materjal | Käesoleva lisa vastav punkt |
| --- | --- |
| Tõmbekatse | 4.3.2 |
| Löökkatse | 4.3.3 |
| Paindekatse | 4.3.4 |
| Keevisõmbluse kontroll | 4.3.5 |

Siseanuma materjal

Käesoleva lisa vastav punkt

Tõmbekatse

4.3.2

Löökkatse

4.3.3

Paindekatse

4.3.4

Keevisõmbluse kontroll

4.3.5

Tabel 6.2

Paagi disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

| | Katse ja viide |
| --- | --- |
| Lahtise tule katse | Lisa 3B liite A punkt A.1 |
| Kukkumiskatse | Lisa 3B liite A punkt A.2 |
| Seeshoidmisaja katse | Lisa 3B liite A punkt A.3 |

Katse ja viide

Lahtise tule katse

Lisa 3B liite A punkt A.1

Kukkumiskatse

Lisa 3B liite A punkt A.2

Seeshoidmisaja katse

Lisa 3B liite A punkt A.3

Tabel 6.3

Kriitilise tootmiskontrolli nõuded

Kvaliteedikontroll

Tootmiskontrolli katseplaadid

Mittepurustav katsetamine

Rõhukatsed

Tabel 6.4

Disainilahenduse muutmine

| | Katsetüüp |
| --- | --- |
| Disainilahenduse muutmine | A.1, | lahtine tuli |

Katsetüüp

Disainilahenduse muutmine

A.1,

lahtine tuli

| A.2, | kukkumine |
| --- | --- |

A.2,

kukkumine

| A.3, | seeshoidmisaeg |
| --- | --- |

A.3,

seeshoidmisaeg

Läbimõõt > 20 %

X

X

X

Pikkus > 50 %

X

X

X

Töörõhk > 20 %

X

X

X

Isolatsioonimaterjal/-meetod

X

X

4.14.   Rõhukatsed

Igal paagil tehakse rõhukatse vastavalt punktile A.4 (lisa 3B liide A).

4.15.   Paagi disainilahenduse kvalifitseerumise katsed

4.15.1.   Üldnõuded

Kvalifitseerumiskatsed tuleb teha tavatoodangu suhtes representatiivsete ning tehasetähistega valmis paakidega. Paakide valik, katsete vaatlemine ja tulemuste dokumenteerimine peab vastama punkti 4.11 nõuetele.

4.15.2.   Lahtise tule katse

Katsed tuleb teha vastavalt punktile A.1 (lisa 3B liide A) ja paagid peavad selle punkti nõuetele vastama.

5.   MÄRGISTUSED

5.1.   Tootja peab kinnitama igale paagile vähemalt 6 mm kõrgused selged ja püsivad märgistused. Märgistus teostatakse liimiga peale kleebitavate siltide või keevitatavate plaatide kujul. Liimitud sildid ja nende pealekandmine peavad olema kooskõlas standardiga ISO 7225 või samaväärse standardiga. Mitmekordsed sildid või plaadid on lubatud ja need peavad olema selliselt paigutatud, et paigaldushaagid nende nägemist ei segaks. Iga käesoleva lisa nõuetele vastav paak peab olema märgistatud järgmiselt.

| a) | Kohustuslik teave:






  i) | „AINULT VEELDATUD MAAGAASI KASUTAMISEKS”; |
| --- | --- | --- |

a)

Kohustuslik teave:

i)

„AINULT VEELDATUD MAAGAASI KASUTAMISEKS”;

| ii) | tootja tähis; |
| --- | --- |

ii)

tootja tähis;

| iii) | paagi tähis (kasutatav osanumber ja iga paagi puhul unikaalne seerianumber); |
| --- | --- |

iii)

paagi tähis (kasutatav osanumber ja iga paagi puhul unikaalne seerianumber);

| iv) | töörõhk ja -temperatuur; |
| --- | --- |

iv)

töörõhk ja -temperatuur;

| v) | eeskirja number koos paagitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga; |
| --- | --- |

v)

eeskirja number koos paagitüübi ja tunnistuse registreerimisnumbriga;

| vi) | rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on paagiga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet; |
| --- | --- |

vi)

rõhuvabastusseadmed ja/või -ventiilid, mis on paagiga kasutamiseks kvalifitseeritud, või viis, kuidas saada kvalifitseeritud tulekaitsesüsteemide kohta teavet;

| vii) | kui kasutatakse silte, peab igal paagil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral paaki kindlaks teha. |
| --- | --- |

vii)

kui kasutatakse silte, peab igal paagil olema vabale metallipinnale templina kantud tehasetähis, mis võimaldab sildi hävimise korral paaki kindlaks teha.

| b) | Mittekohustuslik teave
  Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe:






  i) | gaasitemperatuuri vahemik, nt – 195 °C kuni 65 °C; |
| --- | --- | --- |

b)

Mittekohustuslik teave

Eraldi sildil (siltidel) võib esitada järgmise mittekohustusliku teabe:

i)

gaasitemperatuuri vahemik, nt – 195 °C kuni 65 °C;

| ii) | paagi nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit; |
| --- | --- |

ii)

paagi nominaalne veemahutavus, ümardatuna kahe kohani, nt 120 liitrit;

| iii) | algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta). |
| --- | --- |

iii)

algse survekatse kuupäev (kuu ja aasta).

Märgistused tuleb paigutada loetletud järjekorras, kuid täpne kujundus võib varieeruda vastavalt kasutatavale alale. Järgmine on üks vastuvõetav näide kohustusliku teabe esitusest:

| AINULT VEELDATUD MAAGAASI KASUTAMISEKS
  Tootja/osanumber/seerianumber
  1,6 MPa (16 baari)/– 160 °C
  ECE R 110 LNG (registreerimisnumber ...)
  „Kasutada ainult tootja heakskiidetud rõhuvabastusseadet” |
| --- |

AINULT VEELDATUD MAAGAASI KASUTAMISEKS

Tootja/osanumber/seerianumber

1,6 MPa (16 baari)/– 160 °C

ECE R 110 LNG (registreerimisnumber ...)

„Kasutada ainult tootja heakskiidetud rõhuvabastusseadet”

6.   VÄLJASAATMISE ETTEVALMISTUS

Enne tootja ettevõttest väljasaatmist peab iga paak olema seest puhas. Paakidele, mis ei ole vahetult liitmiku või ventiiliga ja, kui see on asjakohane, ohutusseadmetega suletud, tuleb kõigile avadele kinnitada tropid, mis hoiavad ära niiskuse sattumise paaki ja kaitsevad keermeid.

Ostjale tuleb saata tootja ettenähtud kasutustingimused ja paakide õige käitlemise, kasutamise ja kasutusaegse kontrolli jaoks kogu vajalik teave. Tingimused tuleb esitada vastavalt käesoleva lisa liitele D.

Liide A

KATSEMEETODID

A.1.   LAHTISE TULE KATSE

A.1.1.   Üldnõuded

Lahtise tule katsete eesmärk on tõestada, et tulekaitsesüsteemiga (paagiventiil, rõhuvabastusseadmed ja/või sisemine soojusisolatsioon) varustatud valmis paagid ei lõhke ettenähtud tuletingimuste juures. Tulekatseid tuleb teha äärmise ettevaatlikkusega, arvestades, et paak võib rebeneda.

A.1.2.   Paakide paigutamine

Sisepaagi temperatuur peab vastama veeldatud maagaasi temperatuurile. Käesolev nõue loetakse täidetuks juhul, kui katsele eelnenud 24 tunni jooksul on kütusepaagis hoitud veeldatud maagaasi koguses, mis vastab vähemalt poolele sisepaagi mahutavusele.

Kütusepaak täidetakse veeldatud maagaasiga nii, et massi alusel mõõdetud veeldatud maagaasi kogus jääb sisepaagi maksimaalsest lubatud netomahutavusest 10 % piiresse.

A.1.3.   Tuleallikas

Tule pikkus ja laius peavad ületama kütusepaagi plaanijärgseid mõõtmeid 0,1 m võrra. Sobiva tulekatse läbiviimise juhised on esitatud standardis ISO 11439. Keskmine temperatuur peab jääma katse ajaks üle 590 °C.

Tuleallikas võib kasutada mis tahes kütust tingimusel, et see annab ühtlast kuumust, mis on piisav, et hoida ettenähtud katsetemperatuure kuni paagi ventileerimiseni. Kütuse valikul tuleks arvesse võtta õhusaastega seonduvat. Tule paigutus tuleb kirja panna piisavalt täpselt, et paagi soojuskoormus oleks hiljem taastatav. Tuleallika mis tahes tõrge või väär toimimine muudab tulemuse kehtetuks.

A.1.4.   Temperatuuri ja rõhu mõõtmine

Kahe või enama termoelemendiga mõõdetud keskmine temperatuur kütusepaagist 10 mm allpool peab olema vähemalt 590 °C.

Termoelementide temperatuurid ja paagi rõhk registreeritakse 30-sekundiliste või lühemate intervallidega.

A.1.5.   Üldised katsenõuded

Kütusepaagi rõhk katse alguses peab olema sisepaagis sisalduva veeldatud maagaasi küllastumisrõhu suhtes 0,1 MPa piirides.

Mõõdetakse ajavahemik, mis kulub keskmise temperatuuri jõudmisest 590 °C tasemele kuni primaarse kaitseklapi avanemiseni.

Kui kaitseklapp on avanenud, jätkatakse katset seni, kuni gaasi väljavool kaitseklapist lõpeb.

A.1.6.   Nõuetele vastavad tulemused

Kütusepaagi seeshoidmisaeg ehk kaitseklapi avanemisele eelnev aeg ei tohi olla välise tule tingimustes lühem kui viis minutit.

Kütusepaak ei tohi puruneda ja sisepaagi siserõhk ei tohi ületada sisepaagi lubatavat hälbevahemikku. Sekundaarne rõhuklapp peab piirama sisepaagis olevat rõhku nii, et see ei ületaks lisa 3B punktis 4.4 nimetatud katserõhku.

A.2.   KUKKUMISKATSE

Iga kütusepaakide tooteperega tehakse kukkumiskatsed, et kontrollida paagi konstruktsiooni tugevust. Kukkumiskatse korral kukutatakse kütusepaak 9 m kõrguselt nii, et ees on paagi kõige kergemini purunev koht (välja arvatud toruühenduste ots), ja 3 m kõrguselt nii, et ees on toruühenduste ots. Paak peab sisaldama täismassile ekvivalentses koguses vedelat lämmastikku, mis on küllastatud pooleni töörõhust. Paagis sisalduv gaas ei tohi sellest välja pääseda ühe tunni jooksul pärast kukkumiskatset, välja arvatud kaitseklapi kaudu või täitekaela ja sekundaarse kontrollklapi kaudu väljuv aur, kui kukkumiskatse tehakse koos täitekaelaga. Vaakumi kadumine, anuma, torude ja torukaitsete mõlkimine ja kandekonstruktsiooni kahjustused on lubatavad.

Paagi vertikaalne kukkumiskatse tehakse nii, et paak kukub allpool nimetatud alaga vastu jäika tasast mittevetruvat siledat horisontaalpinda. Selleks riputatakse paak nõutaval kõrgusel maapinna kohale nii, et riputuskoht jääb vastu löögipinda põrkava ala vastasküljele ja raskuskese asub vertikaalsuunas põrkekoha kohal.

Kütusepumbad ja muud paagi tarvikud peavad samuti vastama kukkumiskatse nõuetele ja peavad olema katsetuste ajal paagi küljes.

A.3.   SEESHOIDMISAJA KATSE

Paak täidetakse nii, et selles sisalduva veeldatud maagaasi tase on 10 % piires maksimaalsest lubatud kogusest tootja määratud temperatuuri-/rõhuvahemiku kõrgeima punkti juures. Hüdrostaatiline rõhk registreeritakse iga minuti järel vähemalt 120 tunni jooksul ümbritseva õhu temperatuuril 20 °C ± 5 °C. Hüdrostaatiline rõhk peab olema kogu katse vältel stabiilne (muutus 10 kPa piires) või suurenema. Paagi ja selle sisu koondkaalu mõõdetakse kogu katse vältel ja see peab olema stabiilne (muutus 1 % piires); mis tahes vedeliku väljapääsemine katse ajal ei ole lubatud (tihedus vastavalt mullikatsele). Lubatud mõõdetud hüdrostaatiline rõhk 120 või enama tunni jooksul peab olema väiksem kui paagi primaarse kaitseklapi rakendumisrõhk. Kui hüdrostaatiline rõhk on 120 tunni möödumisel väiksem kui paagi primaarse kaitseklapi rakendumisrõhk, võib katset jätkata kuni nimetatud rõhu saavutamiseni ning tootja määratud disainilahenduse kohase temperatuuri-/rõhuvahemiku kõrgeima punkti võib määratleda hüdrostaatilise rõhu tasemena, mis mõõdeti 120 tundi enne seda, kui rõhk jõudis primaarse kaitseklapi rakendumisrõhuni. Tootja võib spetsifikatsioonis määrata ka pikema seeshoidmisaja kui 120 tundi või esitada seeshoidmisaja (mis on pikem kui 120 tundi) disainilahenduse täitetemperatuuri ja rõhu vahekorra suhtes vastavalt hüdrostaatilise rõhu registreeritud muutumise graafikule.

A.4.   RÕHUKATSE

Iga siseanumat uuritakse lisa 3B punktis 4.4 nimetatud katserõhu all, mida hoitakse vähemalt 30 sekundit, ning anumal ei tohi ilmneda leket, nähtavaid moonutusi ega muid defekte.

Liide B

ARUANDEVORM

Märkus: käesolev liide ei ole käesoleva lisa kohustuslik osa.

Kasutada tuleks järgmiseid vorme.

| 1. | Anuma kirjeldus ja seerianumber |
| --- | --- |

1.

Anuma kirjeldus ja seerianumber

| 2. | Osade, nt kaitseklappide, manuaalventiilide, täiteliitmike jm osade vastavustunnistused |
| --- | --- |

2.

Osade, nt kaitseklappide, manuaalventiilide, täiteliitmike jm osade vastavustunnistused

| 3. | Radiograafilise kontrollimise aruanne – keevisõmblused |
| --- | --- |

3.

Radiograafilise kontrollimise aruanne – keevisõmblused

| 4. | Mehaanilise kontrollimise aruanne – liitekohtade tõmbekatse, paindekatsed, löökkatsed |
| --- | --- |

4.

Mehaanilise kontrollimise aruanne – liitekohtade tõmbekatse, paindekatsed, löökkatsed

| 5. | Materjalikatsetuste aruanded – kõik terasest siseanuma osad |
| --- | --- |

5.

Materjalikatsetuste aruanded – kõik terasest siseanuma osad

Liide C

PAAGITOOTJA JUHISED PAAKIDE KÄITLEMISE, KASUTAMISE JA KONTROLLIMISE KOHTA

C.1.   ÜLDNÕUDED

Käesoleva liite peaeesmärk on anda paakide ostjatele, turustajatele ja paigaldajatele juhiseid paakide ohutu kasutamise kohta nende kasutusea jooksul.

C.2.   TURUSTAMINE

Tootja soovitab ostjale, et juhendid antaks kõigile paagi turustamises, käitlemises, paigaldamises ja kasutamises osalevatele pooltele. Juhendit võib piisava arvu eksemplaride saamiseks kopeerida, aga sellel peab olema märge, mis viitab tarnitavatele paakidele.

C.3.   VIITED OLEMASOLEVATELE NORMISTIKELE, STANDARDITELE JA EESKIRJADELE

Konkreetsete juhiste andmiseks võib viidata riiklikele või tunnustatud normistikele, standarditele ja eeskirjadele.

C.4.   PAAGI KÄITLEMINE

Tagamaks, et paagid ei saa käitlemisel lubamatut kahju ning neid ei rikuta, lisatakse käitlemisjuhised.

C.5.   PAIGALDAMINE

Paigaldusjuhend antakse selleks, et paagid ei saaks paigaldamisel ega ettenähtud kasutusea jooksul tavapärasel kasutamisel lubamatut kahju.

Kui paigalduse määrab kindlaks tootja, peab juhend vastavalt vajadusele sisaldama selliseid üksikasju nagu paigalduse kavand, hüdrotihendplasti kasutamine, sulgemise õiged jõumomendid ja paagi kokkupuute vältimine keemiliste ja mehaaniliste kontaktidega.

Kui tootja ei täpsusta paigaldusviisi, peab ta juhtima ostja tähelepanu sõidukile paigaldamise süsteemi võimalikele mõjudele pikas perspektiivis, näiteks: sõidukikere liikumised ja paagi laienemine või kokkutõmbumine kasutuse rõhu- ja temperatuuritingimustes.

Olenevalt olukorrast tuleb juhtida ostja tähelepanu selliste paigalduste kasutamise vajadusele, mis hoiaks ära paagimaterjali kahjustada võivate vedelike või tahkete kehade kogunemise.

Tuleb täpsustada, milline on paigaldamiseks õige rõhuvabastusseade.

C.6.   PAAKIDE KASUTAMINE

Tootja peab juhtima ostja tähelepanu käesolevas eeskirjas kirjeldatud kohustuslikele kasutustingimustele, eriti paagi maksimaalsele lubatud rõhule.

C.7.   KONTROLL KASUTAMISE JOOKSUL

Tootja peab selgelt ära märkima kasutaja kohustuse järgida paagi kontrollimise ettenähtud nõudeid (näiteks pädeva isiku poolt korduva kontrollimise intervall). Antav teave peab vastama disainilahendusele antud tüübikinnituse tingimustele.

Liide D

ARUANDEVORM 1

Märkus: käesolev liide ei ole käesoleva lisa kohustuslik osa.

Kasutada tuleks järgmiseid vorme.

| 1. | Vorm 1. Tootja aruanne ja vastavustunnistus |
| --- | --- |

1.

Vorm 1. Tootja aruanne ja vastavustunnistus

| 2. | Tootja: ... |
| --- | --- |

2.

Tootja: ...

| 3. | Asukoht: ... |
| --- | --- |

3.

Asukoht: ...

| 4. | Seadusjärgne registreerimisnumber: ... |
| --- | --- |

4.

Seadusjärgne registreerimisnumber: ...

| 5. | Tootjatähis ja number: ... |
| --- | --- |

5.

Tootjatähis ja number: ...

| 6. | Seerianumber: ... kuni ... k.a ... |
| --- | --- |

6.

Seerianumber: ... kuni ... k.a ...

| 7. | Paagi kirjeldus: ... |
| --- | --- |

7.

Paagi kirjeldus: ...

| 8. | SUURUS: väline diameeter: ... mm; pikkus: ... mm; |
| --- | --- |

8.

SUURUS: väline diameeter: ... mm; pikkus: ... mm;

| 9. | Paagile või selle siltidele templina löödavad märgistused:






  a) | „Ainult veeldatud maagaasi kasutamiseks”: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Paagile või selle siltidele templina löödavad märgistused:

a)

„Ainult veeldatud maagaasi kasutamiseks”: ...

| b) | „MITTE KASUTADA PÄRAST”: ... |
| --- | --- |

b)

„MITTE KASUTADA PÄRAST”: ...

| c) | „Tootja tähis”: ... |
| --- | --- |

c)

„Tootja tähis”: ...

| d) | Seeria- ja osanumber: ... |
| --- | --- |

d)

Seeria- ja osanumber: ...

| e) | Töörõhk (MPa): ... |
| --- | --- |

e)

Töörõhk (MPa): ...

| f) | Eeskiri nr ... |
| --- | --- |

f)

Eeskiri nr ...

| g) | Tulekaitse tüüp: ... |
| --- | --- |

g)

Tulekaitse tüüp: ...

| h) | Algse katsetamise aeg (kuu ja aasta): ... |
| --- | --- |

h)

Algse katsetamise aeg (kuu ja aasta): ...

| i) | Tühja paagi kaal (kg): ... |
| --- | --- |

i)

Tühja paagi kaal (kg): ...

| j) | Pädeva asutuse või kontrollija tähis: ... |
| --- | --- |

j)

Pädeva asutuse või kontrollija tähis: ...

| k) | Veemahutavus (l): ... |
| --- | --- |

k)

Veemahutavus (l): ...

| l) | Katserõhk (MPa): ... |
| --- | --- |

l)

Katserõhk (MPa): ...

| m) | Erijuhised: ... |
| --- | --- |

m)

Erijuhised: ...

| 10. | Iga paagi valmistamisel on järgitud eeskirja nr ... kõiki nõudeid vastavalt eespool esitatud paagi kirjeldusele. Katsetulemuste nõutavad aruanded on lisatud. |
| --- | --- |

10.

Iga paagi valmistamisel on järgitud eeskirja nr ... kõiki nõudeid vastavalt eespool esitatud paagi kirjeldusele. Katsetulemuste nõutavad aruanded on lisatud.

| 11. | Käesolevaga tõendan, et kõik katsetulemused osutusid rahuldavateks ja on kooskõlas eespool nimetatud tüübiga |
| --- | --- |

11.

Käesolevaga tõendan, et kõik katsetulemused osutusid rahuldavateks ja on kooskõlas eespool nimetatud tüübiga

| 12. | Märkused: ... |
| --- | --- |

12.

Märkused: ...

| 13. | Pädev asutus: ... |
| --- | --- |

13.

Pädev asutus: ...

| 14. | Kontrollija allkiri: ... |
| --- | --- |

14.

Kontrollija allkiri: ...

| 15. | Tootja allkiri: ... |
| --- | --- |

15.

Tootja allkiri: ...

| 16. | Koht, kuupäev: ... |
| --- | --- |

16.

Koht, kuupäev: ...

---

LISA 4A

Surumaagaasi automaatventiili, tagasilöögiklapi, kaitseklapi, (temperatuurile reageeriva) rõhuvabastusseadme, ülevooluklapi, manuaalventiili ja (rõhule reageeriva) rõhuvabastusseadme tüübikinnitust reguleerivad sätted

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA AUTOMAATVENTIILI, TAGASILÖÖGIKLAPI, KAITSEKLAPI, RÕHUVABASTUSSEADME JA ÜLEVOOLUKLAPPIDE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   SURUMAAGAASI AUTOMAATVENTIIL

2.1.   Surumaagaasi automaatventiili materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

2.2.   Käitamistingimused

2.2.1.   Surumaagaasi automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see peaks ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

2.2.2.   Surumaagaasi automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindel (vaata lisa 5B).

2.2.3.   Surumaagaasi automaatventiilile on tootja ettenähtud normaalses kasutusasendis lubatud 20 000 käitamist, seejärel see deaktiveeritakse. Automaatventiil peab jääma töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindlaks (vaata lisa 5B).

2.2.4.   Kui automaatventiil on automaatsete seiskumisfaaside vältel suletud, tehakse punkti 2.2.3 kohase katse ajal ventiiliga järgmine arv toiminguid:

| a) | 200 000 tsüklit (tähis „H1”), kui mootor seiskub sõiduki seiskudes automaatselt; |
| --- | --- |

a)

200 000 tsüklit (tähis „H1”), kui mootor seiskub sõiduki seiskudes automaatselt;

| b) | 500 000 tsüklit (tähis „H2”), kui lisaks punktis a nimetatule seiskub mootor samuti automaatselt, kui sõiduk sõidab ainult elektrimootoriga; |
| --- | --- |

b)

500 000 tsüklit (tähis „H2”), kui lisaks punktis a nimetatule seiskub mootor samuti automaatselt, kui sõiduk sõidab ainult elektrimootoriga;

| c) | 1 000 000 tsüklit (tähis „H3”), kui lisaks punktis a või b nimetatule seiskub mootor gaasipedaali lahtilaskmise korral samuti automaatselt.
  Ilma et see piiraks eespool nimetatud nõuete kohaldamist, peetakse punktile b vastavat ventiili punktile a vastavaks ning punktile c vastavat ventiili punktidele a ja b vastavaks. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 tsüklit (tähis „H3”), kui lisaks punktis a või b nimetatule seiskub mootor gaasipedaali lahtilaskmise korral samuti automaatselt.

Ilma et see piiraks eespool nimetatud nõuete kohaldamist, peetakse punktile b vastavat ventiili punktile a vastavaks ning punktile c vastavat ventiili punktidele a ja b vastavaks.

2.2.5.   Surumaagaasi automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.3.   Kui on olemas elektrisüsteem, peab see olema automaatventiilist isoleeritud. Isolatsioonitakistus peab olema > 10 ΜΩ.

2.4.   Elektrivooluga aktiveeritav automaatventiil peab sel ajal, kui vool on välja lülitatud, olema „suletud” asendis.

2.5.   Automaatventiil peab vastama käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 klassifikatsiooni järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete nõuetele.

3.   TAGASILÖÖGIKLAPP

3.1.   Tagasilöögiklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

3.2.   Käitamistingimused

3.2.1.   Tagasilöögiklapp peab olema projekteeritud nii, et see peaks ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

3.2.2.   Tagasilöögiklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindel (vaata lisa 5B).

3.2.3.   Tagasilöögiklapile on tootja ette nähtud normaalses kasutusasendis lubatud 20 000 käitamist, seejärel see deaktiveeritakse. Tagasilöögiklapp peab jääma töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindlaks (vaata lisa 5B).

3.2.4.   Tagasilöögiklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.3.   Tagasilöögiklapp peab vastama käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 klassifikatsiooni järgi vastava klassi osade jaoks ette nähtud katsete nõuetele.

4.   KAITSEKLAPP JA RÕHUVABASTUSSEADE

4.1.   Kaitseklappide ja rõhuvabastusseadmete materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

4.2.   Käitamistingimused

4.2.1.   Klassi 0 kaitseklapid ja rõhuvabastusseadmed peavad olema projekteeritud nii, et need peaksid väljalaskeklappide suletud asendis vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

4.2.2.   Klassi 1 kaitseklapid ja rõhuvabastusseadmed peavad olema projekteeritud nii, et need oleksid töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul väljalaskeklappide suletud asendis lekkekindlad (vaata lisa 5B).

4.2.3.   Klassi 1 või klassi 2 kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust kaks korda suuremal rõhul väljalaskeklappide suletud asendis lekkekindel.

4.2.4.   Rõhuvabastusseade peab olema projekteeritud selliselt, et kaitse avaneb temperatuuril 110 °C ± 10 °C.

4.2.5.   Klassi 0 kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks temperatuuridel – 40 °C kuni 85 °C.

4.3.   Kaitseklapp ja rõhuvabastusseade peavad vastama käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 klassifikatsiooni järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete nõuetele.

5.   ÜLEVOOLUKLAPP

5.1.   Ülevooluklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

5.2.   Käitamistingimused

5.2.1.   Ülevooluklapp peab juhul, kui see ei ole ballooni lahutamatu osa, pidama vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

5.2.2.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindel.

5.2.3.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

5.3.   Ülevooluklapp peab olema paigaldatud mahuti sisse.

5.4.   Ülevooluklapp peab olema projekteeritud möödavooluklapiga, et võimaldada rõhkude võrdsustumist.

5.5.   Ülevooluklapp peab 650 kPA suuruse rõhuerinevuse korral voolu katkestama.

5.6.   Kui ülevooluklapp on suletud asendis, ei tohi klappi läbiv möödavool ületada tavapärast 0,05 kuupmeetrit minutis 10 000 kPa rõhuvahe juures.

5.7.   Seade peab vastama käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 klassifikatsiooni järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete, v.a ülerõhu-, välislekke-, kuivale kuumusele vastupidavuse ja osooniga vanandamise katse nõuetele.

6.   MANUAALVENTIIL

6.1.   Klassi 0 manuaalventiil peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule.

6.2.   Klassi 0 manuaalventiil peab olema projekteeritud nii, et see toimiks temperatuuril – 40 °C kuni 85 °C.

6.3.   Nõuded manuaalventiilile

Ühe näidisega tehakse järgmine väsimuskatse survetsüklisagedusega mitte üle nelja tsükli minutis: hoitakse temperatuuril 20 °C ja samal ajal tehakse 2 000 survetsüklit 2 MPa ja 26 MPa vahel.

7.   RÕHUVABASTUSSEADE (RÕHULE REAGEERIV)

7.1.   (Rõhule reageeriva) rõhuvabastusseadme materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

7.2.   Käitamistingimused

7.2.1.   Klassi 0 kuuluv (rõhule reageeriv) rõhuvabastusseade peab olema projekteeritud nii, et ta toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

7.2.2.   Lõhkemisrõhk ümbritseva keskkonna temperatuuril ning lisas 5O sätestatud maksimaalsel töötemperatuuril peab olema 34 MPa ± 10 %.

7.3.   Seade peab vastama käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 klassifikatsiooni järgi vastava klassi osade jaoks ettenähtud katsete, v.a ülerõhu- ning sise- ja välislekkekatse nõuetele.

7.4.   Nõuded (rõhule reageerivale) rõhuvabastusseadmele

7.4.1.   Pidev töötamine

7.4.1.1.   Katsemenetlus

(Rõhule reageeriva) rõhuvabastusseadmega tehakse katsetsükleid vastavalt tabelile 3 veega rõhul, mis jääb vahemikku 10–100 % töörõhust; tsüklite arv minutis on maksimaalselt 10 ja temperatuur on vahemikus 82 °C ± 2 °C või 57 °C ± 2 °C.

Tabel 3

Katsetemperatuurid ja tsüklite arv

| Temperatuur [°C] | Tsüklite arv |
| --- | --- |
| 82 | 2 000 |
| 57 | 18 000 |

Temperatuur [°C]

Tsüklite arv

82

2 000

57

18 000

7.4.1.2.   Nõuded

7.4.1.2.1.   Osa ei tohi pärast katse lõpetamist maksimaalse töörõhuga võrdsel gaasirõhul ümbritseva keskkonna temperatuuril ja lisas 5O nimetatud maksimaalsel töötemperatuuril lekkida rohkem kui 15 cm3/h.

7.4.1.2.2.   Pärast katse lõpetamist peab (rõhule reageeriva) rõhuvabastusseadme lõhkemisrõhk ümbritseva keskkonna temperatuuril ning lisas 5O sätestatud maksimaalsel töötemperatuuril olema 34 MPa ± 10 %.

7.4.2.   Korrosioonikatse

7.4.2.1.   Katsemenetlus

(Rõhule reageerivat) rõhuvabastusseadet katsetatakse lisas 5E kirjeldatud menetluse kohaselt, v.a lekkekatse.

7.4.2.2.   Nõuded

7.4.2.2.1.   Osa ei tohi pärast katse lõpetamist maksimaalse töörõhuga võrdsel gaasirõhul lisas 5O nimetatud maksimaalsel töötemperatuuril ning ümbritseva keskkonna temperatuuril lekkida rohkem kui 15 cm3/h.

7.4.2.2.2.   Pärast katse lõpetamist peab (rõhule reageeriva) rõhuvabastusseadme lõhkemisrõhk ümbritseva keskkonna temperatuuril ning lisas 5O sätestatud maksimaalsel töötemperatuuril olema 34 MPa ± 10 %.

---

LISA 4B

PAINDUVATE SURUMAAGAASITORUDE JA -VOOLIKUTE NING VEELDATUD MAAGAASI VOOLIKUTE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

0.   Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada surumaagaasiga või veeldatud maagaasiga kasutatavate painduvate kütusetorude ja -voolikute tüübikinnitusega seotud tingimused.

Käesolevas lisas käsitletakse kolme painduvate surumaagaasivoolikute tüüpi (a, b, c) ja ühte veeldatud maagaasi voolikute tüüpi (d):

| a) | kõrgrõhuvoolikud (klass 0), |
| --- | --- |

a)

kõrgrõhuvoolikud (klass 0),

| b) | keskmise rõhu voolikud (klass 1), |
| --- | --- |

b)

keskmise rõhu voolikud (klass 1),

| c) | madalrõhuvoolikud (klass 2), |
| --- | --- |

c)

madalrõhuvoolikud (klass 2),

| d) | veeldatud maagaasi voolikud (klass 5). |
| --- | --- |

d)

veeldatud maagaasi voolikud (klass 5).

1.   KLASS 0: KÕRGRÕHUVOOLIKUD

1.1.   Üldsätted

1.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

1.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu lisas 5O osutatud temperatuuridele.

1.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

1.2.   Vooliku ehitus

1.2.1.   Voolik peab koosnema siledast torust ja sobivast sünteetilisest materjalist kattest, mis on tugevdatud ühe või mitme sisekihiga.

1.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

1.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

1.2.4.   Mullide tekkimise vältimiseks peab kate olema sihipäraselt perforeeritud.

1.2.5.   Kui kattesse on tehtud torge ja sisekiht ei ole korrosioonikindlast materjalist, peab sisekiht olema korrosiooni vastu kaitstud.

1.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

1.3.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

1.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 20 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

1.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

1.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

1.3.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

1.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

1.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

1.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

1.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

1.4.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

1.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

1.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

1.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

1.4.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

1.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

1.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

1.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 1.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

1.4.3.   Osoonikindlus

1.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

1.4.3.2.   Katsetükke, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

1.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

1.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

1.5.1.   Gaasikindlus (imbuvus)

1.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga, mille temperatuur on 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

1.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

1.5.2.   Vastupidavus madalale temperatuurile

1.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672-1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

| Katsetemperatuur | : | – 40 °C ± 3 °C või
  – 20 °C ± 3 °C. |
| --- | --- | --- |

Katsetemperatuur

:

– 40 °C ± 3 °C või

– 20 °C ± 3 °C.

1.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

1.5.3.   Paindekatse

1.5.3.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allkirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 1.5.4.2 nimetatud katserõhule. Katse tuleb teha nii uue kui ka vanandatud voolikuga vastavalt standardi ISO 188 nõuetele ja punktis 1.4.2.3 kirjeldatule ning seejärel vastavalt standardi ISO 1817 nõuetele ja punktis 1.4.2.2 kirjeldatule.

1.5.3.2.   Joonis 1 (ainult näiteks)

| Vooliku sisediameeter
  (mm) | Painderaadius (mm)
  (joonis 1) | Keskpunktidevaheline kaugus (mm) (joonis 1) |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalne
  b | Horisontaalne
  a |
| kuni 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 kuni 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 kuni 20 | 178 | 419 | 178 |

Vooliku sisediameeter

(mm)

Painderaadius (mm)

(joonis 1)

Keskpunktidevaheline kaugus (mm) (joonis 1)

Vertikaalne

b

Horisontaalne

a

kuni 13

102

241

102

13 kuni 16

153

356

153

16 kuni 20

178

419

178

1.5.3.3.   Katseseade (joonis 1) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste pind peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud.

Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab vastama punkti 1.5.3.2 nõudele.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal ning rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vastama punkti 1.5.3.2 nõudele.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Käitusmehhanism tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

1.5.3.4.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vt joonis 1).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et voolik oleks täielikult surutud rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud jõuseadme külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

1.5.4.   Hüdraulilise katse surve ja minimaalse lõhkemisrõhu nõude täitmine

1.5.4.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

1.5.4.2.   10 minuti vältel avaldatakse töörõhust 1,5 korda suuremat (MPa) katserõhku ning leket ei tohi esineda.

1.5.4.3.   Lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 45 MPa.

1.6.   Ühendushaagid

1.6.1.   Ühendushaagid peavad olema valmistatud terasest või valgevasest ja nende pind peab olema korrosioonikindel.

1.6.2.   Ühendushaagid peavad olema pressühendatavad haagid.

1.6.2.1.   Mutritel peavad olema UNF-keermed.

1.6.2.2.   Mutri sulgemiskoonus peab olema selline, et vertikaalne poolnurk on 45°.

1.6.2.3.   Ühendushaagid võib teha kas mutri või kiirühenduse tüüpi.

1.6.2.4.   Kiirühendust peab olema võimatu ilma spetsiaalsete meetmeteta või tööriistadeta lahti ühendada.

1.7.   Vooliku ja ühenduste koost

1.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui vooliku tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

1.7.2.   Voolikukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindeteim.

1.7.2.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja rõhuga vähemalt 26 MPa.

1.7.2.2.   Voolikule tuleb avaldada 150 000 lööki.

1.7.2.3.   Pärast löökpaindekatset peab voolik pidama vastu punktis 1.5.4.2 nimetatud katserõhule.

1.7.3.   Gaasikindlus

1.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab 5 minuti vältel ilma lekketa vastu pidama töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) gaasirõhule.

1.8.   Märgistused

1.8.1.   Igale voolikule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

1.8.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

1.8.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

1.8.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

1.8.1.4.   Tähis „Surumaagaasi klass 0”.

1.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

2.   KLASS 1 – KESKMISE RÕHU VOOLIKUD

2.1.   Üldsätted

2.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 3 MPa.

2.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu lisas 5O osutatud temperatuuridele.

2.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

2.2.   Vooliku ehitus

2.2.1.   Voolik peab koosnema siledast torust ja sobivast sünteetilisest materjalist kattest, mis on tugevdatud ühe või mitme sisekihiga.

2.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

2.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

2.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

2.3.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

2.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

2.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

2.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

2.3.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

2.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

2.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

2.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

2.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

2.4.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

2.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

2.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

2.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

2.4.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

2.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

2.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

2.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 2.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

2.4.3.   Osoonikindlus

2.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

2.4.3.2.   Katsekehasid, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

2.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

2.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

2.5.1.   Gaasikindlus (imbuvus)

2.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga, mille temperatuur on 23 °C ± 2 °C.

2.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

2.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

2.5.2.   Vastupidavus madalale temperatuurile

2.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672-1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

| Katsetemperatuur | : | – 40 °C ± 3 °C või
  – 20 °C ± 3 °C. |
| --- | --- | --- |

Katsetemperatuur

:

– 40 °C ± 3 °C või

– 20 °C ± 3 °C.

2.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

2.5.3.   Paindekatse

2.5.3.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allkirjeldatud vahelduvale painutamisele. Pärast katset peab voolik vastu pidama punktis 2.5.4.2 nimetatud katserõhule. Katse tuleb teha nii uue kui ka vanandatud voolikuga vastavalt standardi ISO 188 nõuetele ja punktis 2.4.2.3 kirjeldatule ning seejärel vastavalt standardi ISO 1817 nõuetele ja punktis 2.4.2.2 kirjeldatule.

2.5.3.2.   Joonis 2 (ainult näiteks)

| Vooliku siseläbimõõt
  [mm] | Painderaadius [mm]
  (joonis 2) | Keskpunktidevaheline kaugus [mm] (joonis 2) |
| --- | --- | --- |
| Vertikaalne
  b | Horisontaalne
  a |
| kuni 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 kuni 16 | 153 | 356 | 153 |
| 16 kuni 20 | 178 | 419 | 178 |

Vooliku siseläbimõõt

[mm]

Painderaadius [mm]

(joonis 2)

Keskpunktidevaheline kaugus [mm] (joonis 2)

Vertikaalne

b

Horisontaalne

a

kuni 13

102

241

102

13 kuni 16

153

356

153

16 kuni 20

178

419

178

2.5.3.3.   Katseseade (joonis 2) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste pind peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud.

Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab vastama punktis 2.5.3.2 osutatule.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal ning rataste keskpunktide vaheline kaugus peab olema kooskõlas punktiga 2.5.3.2.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Käitusmehhanism tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

2.5.3.4.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vt joonis 2).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et voolik oleks täielikult surutud rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud käivitusmehhanismi külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

2.5.4.   Hüdraulilise katse rõhk

2.5.4.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

2.5.4.2.   Kümne minuti vältel avaldatakse katserõhku 3 MPa ning leket ei tohi esineda.

2.6.   Ühendushaagid

2.6.1.   Kui voolikule on paigaldatud ühendushaak, peavad järgmised tingimused olema täidetud.

2.6.2.   Ühendushaagid peavad olema valmistatud terasest või valgevasest ja nende pind peab olema korrosioonikindel.

2.6.3.   Ühendushaagid peavad olema pressühendatavad haagid.

2.6.4.   Ühendushaagid võib teha kas mutri või kiirühenduse tüüpi.

2.6.5.   Kiirühendust peab olema võimatu ilma spetsiaalsete meetmeteta või tööriistadeta lahti ühendada.

2.7.   Vooliku ja ühenduste koost

2.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui vooliku tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

2.7.2.   Voolikukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindeteim.

2.7.2.1.   Katse tuleb teha ringleva õliga temperatuuril 93 °C ja vähemalt töörõhust 1,5 korda suurema rõhuga.

2.7.2.2.   Voolikule tuleb avaldada 150 000 lööki.

2.7.2.3.   Pärast löökpaindekatset peab voolik pidama vastu punktis 2.5.4.2 nimetatud katserõhule.

2.7.3.   Gaasikindlus

2.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab viie minuti vältel ilma lekketa vastu pidama gaasirõhule 3 MPa.

2.8.   Märgistused

2.8.1.   Igale voolikule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

2.8.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

2.8.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

2.8.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

2.8.1.4.   Tähis „Surumaagaasi klass 1”.

2.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

3.   KLASS 2 – MADALRÕHUVOOLIKUD

3.1.   Üldsätted

3.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu maksimaalsele töörõhule 450 kPa.

3.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu lisas 5O osutatud temperatuuridele.

3.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

3.2.   (Puudub)

3.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

3.3.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

3.3.1.1.   Tõmbetugevus ja katkevenivus peavad vastama standardile ISO 37.

Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

3.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

3.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

3.3.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

3.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

3.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

3.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

3.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

3.4.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

3.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37.

Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

3.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

3.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

3.4.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

3.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

3.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

3.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne punktis 3.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

3.4.3.   Osoonikindlus

3.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

3.4.3.2.   Katsetükke, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga, mille temperatuur on 40 °C, suhteline niiskus 50 % ± 10 % ja osoonisisaldus 50 osakest 100 miljoni kohta.

3.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

3.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

3.5.1.   Gaasikindlus (imbuvus)

3.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga, mille temperatuur on 23 °C ± 2 °C.

3.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

3.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

3.5.2.   Vastupidavus madalale temperatuurile

3.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

| Katsetemperatuur | : | – 40 °C ± 3 °C või
  – 20 °C ± 3 °C. |
| --- | --- | --- |

Katsetemperatuur

:

– 40 °C ± 3 °C või

– 20 °C ± 3 °C.

3.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

3.5.3.   Vastupidavus kõrgele temperatuurile

3.5.3.1.   Vähemalt 0,5 m pikkune voolikutükk survel 450 kPa tuleb panna 24 tunniks ahju temperatuuril 120 °C ± 2 °C. Katse tuleb teha nii uue kui ka vanandatud voolikuga vastavalt standardi ISO 188 nõuetele ja punktis 3.4.2.3 kirjeldatule ning seejärel vastavalt standardi ISO 1817 nõuetele ja punktis 3.4.2.2 kirjeldatule.

3.5.3.2.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

3.5.3.3.   Pärast katset peab voolik kümme minutit vastu pidama katserõhule 50 kPa. Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

3.5.4.   Paindekatse

3.5.4.1.   Tühi, umbes 3,5 m pikkune voolik peab murdumata vastu pidama 3 000 korrale allkirjeldatud vahelduvale painutamisele.

3.5.4.2.   Joonis 3 (ainult näiteks)

Katseseade (joonis 3) peab koosnema terasraamist, millel on kaks puust ratast veljelaiusega umbes 130 mm.

Rataste pind peab olema vooliku juhtimiseks soonestatud.

Rataste raadius soone põhjas mõõdetuna peab olema 102 mm.

Rataste keskpikitasapinnad peavad asuma samal vertikaaltasapinnal. Rataste keskpunktide vaheline kaugus peab vertikaalsuunas olema 241 mm ja horisontaalsuunas 102 mm.

Rattad peavad saama oma pöördtelje ümber vabalt pöörelda.

Käitusmehhanism tõmbab voolikut üle rataste kiirusega neli täispööret minutis.

3.5.4.3.   Voolik peab olema asetatud S-kujuliselt üle rataste (vt joonis 3).

Ots, mis jookseb ülemisel rattal, tuleb varustada piisava massiga, et voolik oleks täielikult surutud rataste vastu. Alumisel rattal jooksev osa on kinnitatud käivitusmehhanismi külge.

Seade tuleb reguleerida selliselt, et voolik liiguks mõlemas suunas kokku 1,2 m.

3.6.   Märgistused

3.6.1.   Igale voolikule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

3.6.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

3.6.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

3.6.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

3.6.1.4.   Tähis „Surumaagaasi klass 2”.

3.6.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

4.   VEELDATUD MAAGAASI VOOLIKUD, KLASS 5

4.1.   Üldsätted

4.1.1.   Voolik peab olema projekteeritud selliselt, et see peaks vastu tootja avaldatud töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

4.1.2.   Voolik peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu 5. klassi voolikute jaoks lisas 5O osutatud temperatuuridele.

4.1.3.   Sisediameeter peab vastama standardi ISO 1307 tabeli 1 nõuetele.

4.2.   Vooliku ehitus

4.2.1.   Voolik peab vastu pidama 5. klassi voolikute puhul esinevatele temperatuuridele.

4.2.2.   Tugevdav sisekiht peab/tugevdavad sisekihid peavad olema kaitstud korrosioonivastase kattega.

Kui tugevdava sisekihi/tugevdavate sisekihtide valmistamiseks on kasutatud korrosioonikindlat materjali (nagu roostevaba teras), ei ole katet vaja.

4.2.3.   Vooderdis ja kate peavad olema siledad ning poorideta, aukudeta ja võõrelementideta.

Tahtlikult kattesse tehtud torget ei loeta puuduseks.

4.2.4.   Mullide tekkimise vältimiseks peab kate olema sihipäraselt perforeeritud.

4.2.5.   Kui kattesse on tehtud torge ja sisekiht ei ole korrosioonikindlast materjalist, peab sisekiht olema korrosiooni vastu kaitstud.

4.3.   Vooderdisele esitatavad nõuded ja nõutavad katsed

4.3.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

4.3.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 20 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

4.3.1.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 25 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 30 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

4.3.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne käesoleva lisa punktis 4.3.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

4.3.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

4.3.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

4.3.2.2.   Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

4.3.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne käesoleva lisa punktis 4.3.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

4.4.   Nõuded kattele ja katsemeetodid

4.4.1.   Kummi ja termoplast-elastomeeri (TPE) tõmbetugevus ja venivus

4.4.1.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 37. Tõmbetugevus peab olema vähemalt 10 MPa ja katkevenivus vähemalt 250 %.

4.4.1.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 30 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 30 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 35 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 35 %.

4.4.1.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne käesoleva lisa punktis 4.4.1.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 35 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 25 %.

4.4.2.   Termoplastmaterjalile iseloomulik tõmbetugevus ja venivus

4.4.2.1.   Tõmbetugevust ja katkevenivust katsetatakse vastavalt standardile ISO 527-2 järgmistel tingimustel:

| a) | näidise tüüp: tüüp 1 BA; |
| --- | --- |

a)

näidise tüüp: tüüp 1 BA;

| b) | venituskiirus: 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

venituskiirus: 20 mm/min.

Materjali tuleb enne katsetamist hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva.

Nõuded:

| a) | tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tõmbetugevus ei tohi olla alla 20 MPa;

| b) | katkevenivus ei tohi olla alla 100 %. |
| --- | --- |

b)

katkevenivus ei tohi olla alla 100 %.

4.4.2.2.   Vastupidavust n-heksaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

| a) | keskkond: n-heksaan; |
| --- | --- |

a)

keskkond: n-heksaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

Nõuded:

| a) | maksimaalne ruumala muutus 2 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne ruumala muutus 2 %;

| b) | maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %; |
| --- | --- |

b)

maksimaalne tõmbetugevuse muutus 10 %;

| c) | maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %. |
| --- | --- |

c)

maksimaalne katkevenivuse muutus 10 %.

Pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

4.4.2.3.   Vastupidavust vanandamisele katsetatakse vastavalt standardile ISO 188 järgmistel tingimustel:

| a) | temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatuur: 115 °C (katsetemperatuur = maksimaalne töötemperatuur miinus 10 °C);

| b) | kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi. |
| --- | --- |

b)

kokkupuuteaeg: 24 ja 336 tundi.

Pärast näidiste vanandamist tuleb neid hoida temperatuuril 23 °C ja suhtelise õhuniiskuse 50 % juures vähemalt 21 päeva enne käesoleva lisa punktis 4.4.2.1 kirjeldatud tõmbetugevuskatse tegemist.

Nõuded:

| a) | maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %; |
| --- | --- |

a)

maksimaalne materjali tõmbetugevuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 20 %;

| b) | maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne materjali katkevenivuse muutus pärast 336-tunnist vanandamist 24-tunnise vanandamisega võrreldes on 50 %.

4.4.3.   Osoonikindlus

4.4.3.1.   Katse tuleb sooritada kooskõlas standardiga ISO 1431/1.

4.4.3.2.   Katsekehasid, mida venitatakse 20 %, tuleb 120 tunni vältel hoida kokkupuutes õhuga temperatuuril 40 °C osoonisisaldusega 50 osakest 100 miljoni kohta.

4.4.3.3.   Katsetükid ei tohi praguneda.

4.5.   Nõuded ühendusteta voolikule

4.5.1.   Gaasikindlus (imbuvus)

4.5.1.1.   Voolik vaba pikkusega 1 m tuleb ühendada mahutiga, mis on täidetud vedela propaaniga, mille temperatuur on 23 °C ± 2 °C.

4.5.1.2.   Katse tuleb teha standardis ISO 4080 kirjeldatud meetodi kohaselt.

4.5.1.3.   Leke läbi vooliku seina ei tohi ületada 95 cm3 vooliku meetri kohta 24 h jooksul.

4.5.2.   Vastupidavus madalale temperatuurile

4.5.2.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 4672-1978 kirjeldatud meetodi B kohaselt.

4.5.2.2.   Katsetemperatuur: – 163 °C (ekvivalentsed temperatuurid on esitatud lisa 5O tabelis)

4.5.2.3.   Pragunemine ega rebenemine ei ole lubatud.

4.5.3.   Paindekatse

4.5.3.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 15500-17:2012 kirjeldatud meetodi kohaselt.

4.5.4.   Hüdraulilise katse surve ja minimaalse lõhkemisrõhu nõude täitmine

4.5.4.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 1402 kirjeldatud meetodi kohaselt.

Katsetemperatuur: – 163 °C (ekvivalentsed temperatuurid on esitatud lisa 5O tabelis).

4.5.4.2.   Kümne minuti vältel avaldatakse tootja deklareeritud töörõhust 1,5 korda suuremat (MPa) katserõhku ning leket ei tohi esineda.

4.5.4.3.   Lõhkemisrõhk peab olema vähemalt 2,25 korda suurem kui tootja deklareeritud töörõhk (MPa).

4.5.5.   Tõmbeteim

4.5.5.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 15500-17:2012 kirjeldatud meetodi kohaselt.

4.5.6.   Elektrijuhtivus

4.5.6.1.   Katse tuleb teha standardis ISO 15500-17:2012 kirjeldatud meetodi kohaselt.

4.5.7.   Vibratsioon

4.5.7.1.   Katsekoostu üks ots kinnitatakse staatilisele alusele ja teine ots vibropea külge nii, et voolikulõigu painderaadius oleks vähemalt 180° ja voolik ei ole keerdus.

Krüogeenset vedelikku kasutades survestatakse katsenäidis tootja deklareeritud töörõhuni.

Katsetemperatuur: – 163 °C (ekvivalentsed temperatuurid on esitatud lisa 5O tabelis).

Survestatud ja otsast suletud osa mõjutatakse 30 minuti jooksul vibratsiooniga piki kolme ortogonaaltelge kõige tugevama mõjuga resoneerival sagedusel, mis tehakse kindlaks järgmiselt:

| a) | kiirendusega 1,5 g; |
| --- | --- |

a)

kiirendusega 1,5 g;

| b) | sinusoidaalses sagedusvahemikus 10–500 Hz; |
| --- | --- |

b)

sinusoidaalses sagedusvahemikus 10–500 Hz;

| c) | sagedusala läbimise ajaga 10 minutit. |
| --- | --- |

c)

sagedusala läbimise ajaga 10 minutit.

Kui kirjeldatud vahemikus resoneerivat sagedust ei leita, viiakse katse läbi sagedusel 500 Hz.

Pärast katset ei tohi voolikul ilmneda väsimuse, pragude ega kahjustuste märke ning seda katsetakse katserõhuga, mis on 1,5 korda suurem kui tootja deklareeritud töörõhk (MPa). Nimetatud rõhku avaldatakse kümne minuti vältel ning leket ei tohi esineda.

4.6.   Ühendushaagid

4.6.1.   Ühendushaagid peavad olema valmistatud roostevabast austeniitterasest.

4.6.2.   Ühendushaagid peavad vastama punktis 4.7 esitatud nõuetele.

4.7.   Vooliku ja ühenduste koost

4.7.1.   Ühenduste konstruktsioon peab olema selline, et katet ei oleks vaja eemaldada, v.a juhul, kui vooliku tugevdus on korrosioonikindlast materjalist.

4.7.2.   Voolikukoostuga tuleb sooritada standardi ISO 1436 kohane löökpaindeteim.

Katsetemperatuur: – 163 °C (ekvivalentsed temperatuurid on esitatud lisa 5O tabelis).

4.7.2.1.   Katse tuleb teha krüogeense vedelikuga 5. klassi voolikute jaoks lisas 5O ette nähtud temperatuuril ning vähemalt tootja deklareeritud töörõhu juures.

4.7.2.2.   Voolikule tuleb avaldada 7 000 lööki.

4.7.2.3.   Pärast löökpaindekatset peab voolik pidama vastu punktis 4.5.4.2 nimetatud katserõhule.

4.7.3.   Gaasikindlus

4.7.3.1.   Voolikukoost (voolik koos ühendustega) peab krüogeensel temperatuuril viie minuti vältel ilma lekketa vastu pidama töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) gaasirõhule.

Katsetemperatuur: – 163 °C (ekvivalentsed temperatuurid on esitatud lisa 5O tabelis).

4.8.   Märgistused

4.8.1.   Igale voolikule peavad olema kantud mitte suuremate kui 0,5 m pikkuste vahedega järgmised selgelt loetavad ja kustutamatud märkidest, arvudest ja sümbolitest koosnevad tähised.

4.8.1.1.   Tootja kaubanimi või kaubamärk.

4.8.1.2.   Valmistamise aasta ja kuu.

4.8.1.3.   Suuruse ja tüübi märgistus.

4.8.1.4.   Tähis „Veeldatud maagaasi klass 5”.

4.8.2.   Igal ühendusel peab olema koostutootja kaubanimi või kaubamärk.

---

LISA 4C

SURUMAAGAASI FILTRI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA SURUMAAGAASI FILTRITE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   TÖÖTINGIMUSED

2.1.   Surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.2.   Surumaagaasi filtrid tuleb klassifitseerida vastavalt maksimaalsele töörõhule (vt käesoleva eeskirja punkti 3 joonis 1–1).

| 2.2.1. | Klass 0: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule. |
| --- | --- |

2.2.1.

Klass 0: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust 1,5 korda suuremale (MPa) rõhule.

| 2.2.2. | Klass 1 ja klass 2: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust kaks korda suuremale (MPa) rõhule. |
| --- | --- |

2.2.2.

Klass 1 ja klass 2: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu töörõhust kaks korda suuremale (MPa) rõhule.

| 2.2.3. | Klass 3: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu kaitseklapi avanemisrõhust kaks korda suuremale (MPa) rõhule. |
| --- | --- |

2.2.3.

Klass 3: surumaagaasi filter peab olema projekteeritud nii, et see peaks vastu kaitseklapi avanemisrõhust kaks korda suuremale (MPa) rõhule.

2.3.   Surumaagaasi filtri materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad gaasiga sobima (vt lisa 5D).

2.4.   Asjaomane osa peab vastama käesoleva eeskirja punkti 3 joonisel 1–1 osutatud vastava klassi osadele ettenähtud katsemenetluste nõuetele.

---

LISA 4D

SURUMAAGAASI RÕHUREGULAATORI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA RÕHUREGULAATORITE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   SURUMAAGAASI RÕHUREGULAATOR

2.1.   Rõhuregulaatori materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad katsegaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Rõhuregulaatori materjalid, mis puutuvad töötamise ajal kokku soojusvahetiga, peavad selle vedelikuga sobima.

2.3.   Kõrge rõhuga kokkupuutuvad osad peavad vastama klassi 0 suhtes ettenähtud katsemenetluste ning keskmise ja madala rõhuga kokkupuutuvad osad klasside 1, 2, 3 ja 4 katsemenetluste nõuetele.

2.4.   Surumaagaasi rõhuregulaatori vastupidavuskatse (pideval töötamisel)

Alljärgneva menetluse kohasel katsetamisel peab regulaator riketeta vastu pidama 50 000 tsüklit. Kui rõhku reguleeritakse eraldi etappidena, loetakse alapunktides a–f tarnerõhuks eelneva etapi töörõhk.

| a) | Regulaatoriga tehakse 95 % tsüklite koguarvust toatemperatuuril ja tarnerõhul. Iga tsükkel koosneb gaasivoolust kuni stabiilse väljundrõhu saavutamiseni, mille järel gaasivool keeratakse rõhuregulaatori järel paikneva sulgeklapi abil 1 sekundi jooksul kinni kuni stabiilse sulgemisrõhu saavutamiseni. Stabiilset väljundrõhku määratletakse kui seaderõhku ± 15 % vähemalt 5 s jooksul. |
| --- | --- |

a)

Regulaatoriga tehakse 95 % tsüklite koguarvust toatemperatuuril ja tarnerõhul. Iga tsükkel koosneb gaasivoolust kuni stabiilse väljundrõhu saavutamiseni, mille järel gaasivool keeratakse rõhuregulaatori järel paikneva sulgeklapi abil 1 sekundi jooksul kinni kuni stabiilse sulgemisrõhu saavutamiseni. Stabiilset väljundrõhku määratletakse kui seaderõhku ± 15 % vähemalt 5 s jooksul.

| b) | Regulaatori sisselaskerõhk reguleeritakse 1 protsendil tsüklite koguarvust toatemperatuuril 100 protsendilt tarnerõhult 50 protsendile. Iga tsükkel peab kestma vähemalt 10 s. |
| --- | --- |

b)

Regulaatori sisselaskerõhk reguleeritakse 1 protsendil tsüklite koguarvust toatemperatuuril 100 protsendilt tarnerõhult 50 protsendile. Iga tsükkel peab kestma vähemalt 10 s.

| c) | Punktis a kirjeldatud menetlust korratakse 120 °C juures tarnerõhul 1 protsendil tsüklite koguarvust. |
| --- | --- |

c)

Punktis a kirjeldatud menetlust korratakse 120 °C juures tarnerõhul 1 protsendil tsüklite koguarvust.

| d) | Punktis b kirjeldatud menetlust korratakse 120 °C juures tarnerõhul 1 protsendil tsüklite koguarvust. |
| --- | --- |

d)

Punktis b kirjeldatud menetlust korratakse 120 °C juures tarnerõhul 1 protsendil tsüklite koguarvust.

| e) | Punktis a kirjeldatud menetlust korratakse – 40 °C või – 20 °C juures (olenevalt olukorrast) ning 50 protsendil tarnerõhust 1 protsendil tsüklite koguarvust. |
| --- | --- |

e)

Punktis a kirjeldatud menetlust korratakse – 40 °C või – 20 °C juures (olenevalt olukorrast) ning 50 protsendil tarnerõhust 1 protsendil tsüklite koguarvust.

| f) | Punktis b kirjeldatud menetlust korratakse – 40 oC või – 20 °C juures (olenevalt olukorrast) ning 50 protsendil tarnerõhust 1 protsendil tsüklite koguarvust. |
| --- | --- |

f)

Punktis b kirjeldatud menetlust korratakse – 40 oC või – 20 °C juures (olenevalt olukorrast) ning 50 protsendil tarnerõhust 1 protsendil tsüklite koguarvust.

| g) | Pärast kõikide alapunktides a, b, c, d, e ja f kirjeldatud katsete lõpetamist peab regulaator olema lekkekindel (vt lisa 5B) temperatuuril – 40 °C või – 20 °C (olenevalt olukorrast) ja toatemperatuuril ning temperatuuril + 120 °C. |
| --- | --- |

g)

Pärast kõikide alapunktides a, b, c, d, e ja f kirjeldatud katsete lõpetamist peab regulaator olema lekkekindel (vt lisa 5B) temperatuuril – 40 °C või – 20 °C (olenevalt olukorrast) ja toatemperatuuril ning temperatuuril + 120 °C.

3.   KLASSIFIKATSIOON JA KATSERÕHUD

3.1.   Rõhuregulaatori osa, mis puutub kokku mahuti rõhuga, loetakse klassi 0 kuuluvaks.

3.1.1.   Rõhuregulaatori klassi 0 kuuluv osa peab olema avade suletud asendis lekkekindel töörõhust kuni 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.1.2.   Rõhuregulaatori klassi 0 kuuluv osa peab pidama vastu töörõhust kuni 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

3.1.3.   Rõhuregulaatori klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad olema lekkekindlad töörõhust kuni kaks korda suuremal rõhul (vt lisa 5B).

3.1.4.   Rõhuregulaatori klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad pidama vastu töörõhust kuni kaks korda suuremale rõhule (MPa).

3.1.5.   Rõhuregulaatori klassi 3 kuuluv osa peab vastu pidama selle kaitseklapi avanemisrõhust, millele ta on paigaldatud, kuni kaks korda suuremale rõhule.

3.2.   Rõhuregulaator peab olema projekteeritud nii, et ta toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

---

LISA 4E

SURUMAAGAASI RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURITE TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURITE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   SURUMAAGAASI RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURID

2.1.   Rõhu- ja temperatuuriandurite materjalid, mis puutuvad töötamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katsegaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurid klassifitseeritakse käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 järgi.

3.   KLASSIFIKATSIOON JA KATSERÕHUD

3.1.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurite osad, mis puutuvad kokku mahuti rõhuga, loetakse klassi 0 kuuluvaks.

3.1.1.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 0 kuuluvad osad peavad olema lekkekindlad töörõhust kuni 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.1.2.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 0 kuuluvad osad peavad pidama vastu töörõhust kuni 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

3.1.3.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad olema lekkekindlad töörõhust kuni kaks korda suuremal rõhul (vt lisa 5B).

3.1.4.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 1 ja klassi 2 kuuluvad osad peavad pidama vastu töörõhust kuni kaks korda suuremale rõhule (MPa).

3.1.5.   Rõhu- ja temperatuuriandurite klassi 3 kuuluvad osad peavad vastu pidama selle kaitseklapi avanemisrõhust, millele need on paigaldatud, kuni kaks korda suuremale rõhule.

3.2.   Surumaagaasi rõhu- ja temperatuuriandurid peavad olema projekteeritud nii, et need toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.3.   Kui on olemas elektrisüsteem, peab see olema rõhu- ja temperatuurianduritest isoleeritud. Isolatsioonitakistus peab olema > 10 ΜΩ.

---

LISA 4F

SURUMAAGAASI TÄITEÜKSUSE (-TORU) TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA SURUMAAGAASI TÄITEÜKSUSE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   SURUMAAGAASI TÄITEÜKSUS

2.1.   Surumaagaasi täiteüksus peab vastama punktis 3 sätestatud nõuetele ning olema punktis 4 sätestatud mõõtmetega.

2.2.   Täiteüksused, mis on projekteeritud vastavalt standardi ISO 14469-1 esimesele redaktsioonile 2004-11-01 (1) või standardile ISO 14469-2:2007 (2) ning mis vastavad kõigile nendes standardites sätestatud nõuetele, loetakse käesoleva lisa punktidele 3 ja 4 vastavaks.

3.   SURUMAAGAASI TÄITEÜKSUSE KATSETAMISE MENETLUSED

3.1.   Surumaagaasi täiteüksus peab vastama klassi 0 nõuetele ning järgida tuleb lisas 5 sätestatud katsemenetlusi koos järgmiste erinõuetega.

3.2.   Surumaagaasi täiteüksuse materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

3.3.   Surumaagaasi täiteüksus peab olema lekkekindel töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.4.   Surumaagaasi täiteüksus peab vastu pidama rõhule 33 MPa.

3.5.   Surumaagaasi täiteüksus peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.6.   Surumaagaasi täiteüksus peab lisas 5L kirjeldatud vastupidavuskatses vastu pidama 10 000 tsüklile.

4.   SURUMAAGAASI TÄITEÜKSUSE MÕÕTMED

4.1.   Joonisel 1 on näidatud M1- ja N1-kategooria sõidukite täiteüksuse mõõtmed (3).

4.2.   Joonisel 2 on näidatud M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite täiteüksuste mõõtmed (3).

4.3.   Käesolevas lisas käsitletakse täitetorusid, mis on ette nähtud rõhuga 20 MPa (200 baari) töötavatele surumaagaasi hoiusüsteemidele. Rõhuga 25 MPa (250 baari) töötavad täitetorud on lubatud tingimusel, et kõrgemal rõhul on täidetud kõik käesoleva lisa nõuded vastavalt käesoleva eeskirja lisa 3A punktile 1.

Kõnealusel juhul on mõõdud järgmised:

| | joonisel 1 kasutatakse 25 + 0/– 0,1 asemel mõõtu 24 + 0/– 0,1 ja |
| --- | --- |

joonisel 1 kasutatakse 25 + 0/– 0,1 asemel mõõtu 24 + 0/– 0,1 ja

| | joonisel 2 kasutatakse 35 + 0/– 0,1 asemel mõõtu 34 + 0/– 0,1. |
| --- | --- |

joonisel 2 kasutatakse 35 + 0/– 0,1 asemel mõõtu 34 + 0/– 0,1.

Joonis 1

20 MPa täiteüksus (-toru) M1- ja N1-kategooria sõidukitele

Image

Joonis 2

20 MPa täiteüksus (-toru) (suurus 2) M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukitele

Mõõtmed millimeetrites

Image

---

(1)  Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) tankimispesa. Osa 1: 20 MPa (200 baari) ühenduspesa.

(2)  Maanteesõidukid. Surumaagaasi (CNG) tankimispesa. Osa 2: 20 MPa (200 baari) ühenduspesa (suurus 2).

(3)  Nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, punkt 2) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

LISA 4G

SURUMAAGAASI VOOLU REGULEERSEADME NING GAASI JA ÕHU SEGAJA, INJEKTORI VÕI KÜTUSEJUHIKU TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA GAASIVOOLU REGULEERSEADMETE NING GAASI JA ÕHU SEGAJATE, GAASIINJEKTORITE VÕI KÜTUSEJUHIKUTE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   SURUMAAGAASI JA ÕHU SEGAJA, INJEKTOR VÕI KÜTUSEJUHIK

2.1.   Surumaagaasi ja õhu segaja, gaasiinjektori või kütusejuhiku materjalid, mis puutuvad kokku surumaagaasiga, peavad surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Surumaagaasi ja õhu segaja, gaasiinjektor või kütusejuhik peab vastavalt oma klassile vastama klassi 1 või 2 osadele esitatavatele nõuetele.

2.3.   Katserõhud

2.3.1.   Klassi 2 kuuluv surumaagaasi ja õhu segaja, gaasiinjektor või kütusejuhik peab vastu pidama töörõhust kaks korda suuremale rõhule.

2.3.1.1.   Klassi 2 kuuluv surumaagaasi ja õhu segaja, gaasiinjektor või kütusejuhik peab olema lekkekindel töörõhust kaks korda suuremal rõhul.

2.3.2.   Klassidesse 1 ja 2 kuuluv surumaagaasi ja õhu segaja, gaasiinjektor või kütusejuhik peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.4.   Surumaagaasi sisaldavad elektriliselt töötavad osad peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | neil peab olema eraldi maaühendus; |
| --- | --- |

a)

neil peab olema eraldi maaühendus;

| b) | osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud; |
| --- | --- |

b)

osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud;

| c) | kui elektrivool on välja lülitatud, peab gaasiinjektor olema suletud asendis. |
| --- | --- |

c)

kui elektrivool on välja lülitatud, peab gaasiinjektor olema suletud asendis.

3.   SURUMAAGAASIVOOLU REGULEERSEADE

3.1.   Gaasivoolu reguleerseadme materjalid, mis töötamise ajal surumaagaasiga kokku puutuvad, peavad surumaagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

3.2.   Klassi 1 või 2 kuuluv surumaagaasivoolu reguleerseade peab vastama vastavalt klassi 1 või klassi 2 osale esitatavatele nõuetele.

3.3.   Katserõhud

3.3.1.   Klassi 2 kuuluv surumaagaasivoolu reguleerseade peab vastu pidama töörõhust kaks korda suuremale rõhule.

3.3.1.1.   Klassi 2 kuuluv surumaagaasivoolu reguleerseade peab olema lekkekindel töörõhust kaks korda suuremal rõhul.

3.3.2.   Klassidesse 1 ja 2 kuuluv surumaagaasivoolu reguleerseade peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.4.   Surumaagaasi sisaldavad elektriliselt töötavad osad peavad vastama järgmistele nõuetele:

| a) | neil peab olema eraldi maaühendus; |
| --- | --- |

a)

neil peab olema eraldi maaühendus;

| b) | asjaomase osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud. |
| --- | --- |

b)

asjaomase osa elektrisüsteem peab olema kerest isoleeritud.

---

LISA 4H

ELEKTROONILISE KONTROLLPLOKI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA ELEKTROONILISTE KONTROLLPLOKKIDE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   ELEKTROONILINE KONTROLLPLOKK

2.1.   Elektrooniline kontrollplokk võib olla mis tahes seade, mis kontrollib mootori CNG-/LNG-vajadust ja sulgeb mootori väljalülitamise, purunenud kütusetoru, mootori seiskumise või avarii korral automaatventiili.

2.1.1.   Ilma et see piiraks punkti 2.1 nõuete kohaldamist, võib automaatventiil jääda avatud asendisse automaatsete seiskumisfaaside vältel.

2.2.   Mootori seiskumise järgne automaatventiili sulgemise viivitus ei tohi olla pikem kui viis sekundit.

2.3.   Seade võib olla varustatud elektroonilisse kontrollplokki integreeritud või eraldi automaatsüüte eelneva ajastamise regulaatoriga.

2.4.   Seadmel võivad olla integreeritud valeinjektorid, et võimaldada bensiinil töötava elektroonilise kontrollploki õiget toimimist surumaagaasi või veeldatud maagaasi kasutamise ajal.

2.5.   Elektrooniline kontrollplokk peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

---

LISA 4I

VEELDATUD MAAGAASI SOOJUSVAHETI/AURUSTI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA VEELDATUD MAAGAASI SOOJUSVAHETI/AURUSTI TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   VEELDATUD MAAGAASI SOOJUSVAHETI/AURUSTI

2.1.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti võib olla mis tahes seade, mille eesmärk on aurustada krüogeense vedeliku kujul esinevat kütust ning suunata seda mootorisse gaasilisel kujul ja temperatuurivahemikus – 40 °C kuni + 105 °C.

2.2.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti materjalid, mis puutuvad käitamise ajal surumaagaasiga kokku, peavad katse-surumaagaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.3.   Paagiga kokkupuutes olev veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti osa kuulub klassi 5.

2.4.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti peab olema projekteeritud nii, et see peaks ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

2.5.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindel (vt lisa 5B).

2.6.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.7.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti peab vastama 5. klassi osade jaoks ette nähtud katsemenetluste nõuetele.

2.8.   Veeldatud maagaasi soojusvaheti/aurusti peab vastama jahutussärgi külmumiskatse nõuetele. Tavaliselt antifriisi lahust sisaldav soojusvaheti/aurusti osa täidetakse normaalmahus veega ja jäetakse 24 tunniks temperatuurile – 40 °C seisma. Soojusvaheti/aurusti jahutusvedeliku sisendi ja väljundiga ühendatakse 1 m jahutusvedeliku vooliku lõigud. Pärast seadme külmas hoidmist viiakse toatemperatuuril vastavalt lisale 5B läbi välislekke katse. Nimetatud katse jaoks võib kasutada eraldi näidist.

---

LISA 4J

VEELDATUD MAAGAASI TÄITETORU TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA VEELDATUD MAAGAASI TÄITETORU TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   VEELDATUD MAAGAASI TÄITETORU

2.1.   Veeldatud maagaasi täitetoru peab vastama punktis 3 esitatud nõuetele.

2.2.   Täitetoru tootja võib nõuda kindlat tüüpi veeldatud maagaasi otsiku kasutamist.

3.   VEELDATUD MAAGAASI TÄITETORU KATSETAMISE MENETLUSED

3.1.   Veeldatud maagaasi täitetoru peab vastama klassi 5 nõuetele ning järgida tuleb lisas 5 sätestatud katsemenetlusi koos järgmiste erinõuetega.

3.1.1.   Veeldatud maagaasi täitetorus kasutatud mittemetalsed materjalid peavad sobima veeldatud maagaasiga. Selle sobivuse kontrollimiseks kasutatakse lisades 5D, 5F ja 5G kirjeldatud menetlusi.

3.1.2.   Veeldatud maagaasi täitetoru peab olema lekkekindel töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (vt lisa 5B).

3.1.3.   Veeldatud maagaasi täitetoru peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.1.4.   Täiteüksus peab lisas 5L kirjeldatud vastupidavuskatses vastu pidama 7 000 tsüklile.

3.1.4.1.   Tsüklid madalal temperatuuril

Kõigist tsüklitest 96 % jooksul käitatakse asjaomast osa krüogeensel temperatuuril ja nimitarnerõhul. Temperatuuriallikaks võib olla vedel või gaasiline lämmastik (või veeldatud maagaas), mis on veeldatud maagaasi nimitarnerõhule vastaval või sellest madalamal temperatuuril (vt lisa 5O tabel). Tuleb tekitada vool, mis seejärel katkestatakse. Väljalülitatud olekus tuleks lasta allavoolurõhul katseseadmes alaneda 50 protsendini katserõhust. Pärast tsüklite läbimist peavad osad krüogeensel temperatuuril vastama lisas 5B kirjeldatud lekkekatse nõuetele. Katse seda osa on lubatud katkestada 20 % vaheaegadega lekkekatsetuseks.

3.1.4.2.   Tsüklid toatemperatuuril

Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud toatemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab toatemperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele toatemperatuuril.

3.1.4.3.   Tsüklid kõrgel temperatuuril

Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab kõrge temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele vastaval kõrgel temperatuuril.

Pärast tsüklite läbimist ja korduvat lekkekatset peab olema võimalik täiteotsik osast eemaldada ilma, et maha tilkuva veeldatud maagaasi kogus ületaks 30 cm3.

3.1.5.   Veeldatud maagaasi täitetoru peab olema valmistatud sädemevabast materjalist ning peab vastama standardis ISO 14469-1:2004 kirjeldatud süütamiskindluse katsete nõuetele.

3.1.6.   Veeldatud maagaasi täitetoru ja sellega ühendatud otsiku elektritakistus ei tohi olla survestatud ega survestamata olekus suurem kui 10 Ω. Vastav katse tehakse nii enne kui ka pärast vastupidavuskatset.

---

LISA 4K

VEELDATUD MAAGAASI RÕHUREGULAATORI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   REGULEERIMISALA

Käesoleva lisa eesmärk on kehtestada veeldatud maagaasi rõhuregulaatorite tüübikinnitusega seotud tingimused.

2.   VEELDATUD MAAGAASI RÕHUREGULAATOR

2.1.   Rõhuregulaatori materjalid, mis töötamise ajal veeldatud maagaasiga kokku puutuvad, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

2.2.   Veeldatud maagaasi rõhuregulaator peab vastama 5. klassi osade jaoks ette nähtud katsete nõuetele.

3.   KLASSIFIKATSIOON JA KATSERÕHUD

3.1.   Rõhuregulaator, mis puutub kokku veeldatud maagaasi rõhuga, loetakse klassi 5 kuuluvaks.

3.1.1.   Suletud väljundava(de)ga rõhuregulaator peab olema lekkekindel (vt lisa 5B).

3.2.   Rõhuregulaator peab olema projekteeritud nii, et ta toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.3.   Kulumiskindluse katse

3.3.1.   Lisas 5L nimetatud kulumiskindluse katse teostatakse järgmiste erisustega:

| a) | katsetsüklite arv on 7 000; |
| --- | --- |

a)

katsetsüklite arv on 7 000;

| b) | osa peab olema ühendatud survestatud krüogeense vedeliku allikaga. |
| --- | --- |

b)

osa peab olema ühendatud survestatud krüogeense vedeliku allikaga.

---

LISA 4L

VEELDATUD MAAGAASI RÕHU- JA/VÕI TEMPERATUURIANDURI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA VEELDATUD MAAGAASI RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURITE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   VEELDATUD MAAGAASI RÕHU- JA TEMPERATUURIANDURID

2.1.   Veeldatud maagaasi rõhu- ja temperatuuriandurid klassifitseeritakse käesoleva eeskirja punkti 3 joonise 1–1 järgi 5. klassi osadena.

3.   VEELDATUD MAAGAASI RÕHU- JA/VÕI TEMPERATUURIANDURI KATSETAMISE MENETLUSED

3.1.   Veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuurianduri katsemenetlused peavad vastama klassi 5 nõuetele ning järgida tuleb lisas 5 sätestatud katsemenetlusi koos järgmiste erinõuetega.

3.2.   Isolatsioonitakistuse katse

Katse eesmärk on kontrollida võimalikku isolatsiooni kadu veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuurianduri ühenduskontaktide ja korpuse vahel.

Ühe ühenduskontakti ja veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuurianduri korpuse vahele antakse vähemalt 2 sekundi vältel 1 000 V alalisvoolu. Minimaalne lubatud takistus on > 10 ΜΩ.

3.3.   Veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuuriandurite materjalid, mis puutuvad töötamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

3.4.   Veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuuriandurid peavad olema projekteeritud nii, et need toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.5.   Veeldatud maagaasi rõhu- ja/või temperatuuriandurite see osa, mis kuulub klassi 5, peab pidama vastu töörõhust kuni 1,5 korda suuremale rõhule (MPa) temperatuuril, mis vastab lisa 5O kohasele nimitarnerõhule, toatemperatuuril ja lisa 5O kohasel maksimaalsel temperatuuril.

---

LISA 4M

MAAGAASIDETEKTORI TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA MAAGAASIDETEKTORITE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   MAAGAASIDETEKTOR

Maagaasidetektori materjalid, mis töötamise ajal maagaasiga kokku puutuvad, peavad katsegaasiga sobima. Asjaomaste materjalide sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D nimetatud menetlust.

3.   MAAGAASIDETEKTORI KATSETAMISE MENETLUSED

3.1.   Maagaasidetektor peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.2.   Isolatsioonitakistuse katse

Katse eesmärk on kontrollida võimalikku isolatsiooni kadu maagaasidetektori ühenduskontaktide ja korpuse vahel.

Ühe ühenduskontakti ja maagaasidetektori korpuse vahele antakse vähemalt 2 sekundi vältel 1 000 V alalisvoolu. Minimaalne lubatud takistus on 10 ΜΩ.

3.3.   Maagaasidetektor peab vastama elektromagnetilise ühilduvuse nõuetele, mis on ette nähtud 03-seeria muudatustega eeskirjas nr 10, või samaväärsetele nõuetele.

---

LISA 4N

Veeldatud maagaasiga kasutatava automaatventiili, kontrollklapi, kaitseklapi, ülevooluklapi, manuaalventiili ja tagasilöögiklapi tüübikinnitust reguleerivad sätted

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA AINULT VEELDATUD MAAGAASIGA KASUTATAVA AUTOMAATVENTIILI, KONTROLLKLAPI, KAITSEKLAPI JA ÜLEVOOLUKLAPI TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   VEELDATUD MAAGAASI AUTOMAATVENTIIL

2.1.   Veeldatud maagaasi automaatventiili materjalid, mis puutuvad käitamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

2.2.   Käitamistingimused

2.2.1.   Veeldatud maagaasi automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see peaks ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa) (vaata lisa 5A).

2.2.2.   Veeldatud maagaasi automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul lekkekindel (vaata lisa 5B).

2.2.3.   Veeldatud maagaasi automaatventiilile on tootja ettenähtud normaalses kasutusasendis lubanud 7 000 käitamist, seejärel see deaktiveeritakse. Automaatventiil peab jääma töörõhust 1,5 korda suuremal rõhul lekkekindlaks vastavalt lisadele 5B ja 5C. Kõnealuse katse tsüklitest 96 % tehakse krüogeensel temperatuuril, 2 % ümbritseva õhu temperatuuril ja 2 % kõrgel temperatuuril vastavalt lisas 5O esitatud tabelile.

2.2.4.   Veeldatud maagaasi automaatventiil peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

2.2.5.   Isolatsioonitakistuse katse

Katse eesmärk on kontrollida võimalikku isolatsiooni kadu kahe kontaktiga mähisekoostu ja veeldatud maagaasi automaatventiili korpuse vahel.

Ühe ühenduskontakti ja automaatventiili korpuse vahele antakse vähemalt 2 sekundi vältel 1 000 V alalisvoolu. Minimaalne lubatud takistus on 10 ΜΩ.

3.   VEELDATUD MAAGAASI KONTROLLKLAPP

3.1.   Veeldatud maagaasi kontrollklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

3.2.   Käitamistingimused

3.2.1.   Veeldatud maagaasi kontrollklapp peab olema projekteeritud nii, et see peaks krüogeensel temperatuuril ilma lekkimata ja deformeerumata vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

3.2.2.   Veeldatud maagaasi kontrollklapp peab olema projekteeritud nii, et see oleks lisas 5O osutatud temperatuuridel ja töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindel (vt lisa 5B).

3.2.3.   Veeldatud maagaasi kontrollklapile on tootja ettenähtud normaalses kasutusasendis lubanud 7 000 käitamist krüogeensel temperatuuril (vt lisa 5O), seejärel see deaktiveeritakse. Kontrollklapp peab jääma töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul (välis-)lekkekindlaks (vt lisa 5B).

3.2.4.   Veeldatud maagaasi kontrollklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

3.3.   Veeldatud maagaasi kontrollklapp peab vastama 5. klassi osade kohta kehtivatele katsemenetluste nõuetele.

4.   VEELDATUD MAAGAASI KAITSEKLAPP

4.1.   Veeldatud maagaasi kaitseklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

4.2.   Käitamistingimused

4.2.1.   Klassi 5 veeldatud maagaasi kaitseklapid peavad olema projekteeritud nii, et need peaksid krüogeensel temperatuuril väljalaskeklappide suletud asendis vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

4.2.2.   Klassi 5 kaitseklapid ja rõhuvabastusseadmed peavad olema projekteeritud nii, et need oleksid töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul väljalaskeklappide suletud asendis lekkekindlad (vt lisa 5B).

4.3.   Veeldatud maagaasi kaitseklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

4.4.   Veeldatud maagaasi kaitseklapp peab vastama 5. klassi osade kohta kehtivatele katsemenetluste nõuetele.

5.   VEELDATUD MAAGAASI ÜLEVOOLUKLAPP

5.1.   Veeldatud maagaasi ülevooluklapi materjalid, mis puutuvad käitamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

5.2.   Käitamistingimused

5.2.1.   Veeldatud maagaasi ülevooluklapp peab juhul, kui see ei ole monteeritud paagi sisse, pidama krüogeensel temperatuuril vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule (MPa).

5.2.2.   Veeldatud maagaasi ülevooluklapp peab juhul, kui see ei ole monteeritud paagi sisse, olema projekteeritud nii, et see oleks töörõhust 1,5 korda suuremal (MPa) rõhul välislekkekindel (lisa 5B).

5.2.3.   Veeldatud maagaasi ülevooluklapp peab olema projekteeritud nii, et see toimiks lisas 5O osutatud temperatuuridel.

5.3.   Veeldatud maagaasi ülevooluklapp peab olema projekteeritud möödavooluklapiga (siseleke), et võimaldada rõhkude võrdsustumist.

5.4.   Ülevooluklapi läbilaskevõime ei tohi olla rohkem kui 10 % suurem ega rohkem kui 20 % väiksem kui tootja avaldatud nimivooluhulk.

5.4.1.   Katsed tehakse klapi iga suuruse ja mudeli kolme näidisega. Ainult vedelikuga kasutamiseks ette nähtud veeldatud maagaasi klappi katsetatakse veega. Iga vertikaalses, horisontaalses ja pöördasendis paigaldatud näidisega tuleb teha eraldi katse, välja arvatud punktis 5.4.3 osutatud juhul.

5.4.2.   Veega katse puhul kasutatakse vedeliku vooluhulgamõõturit (või sellega samaväärset mõõteriista), mis paigaldatakse vajaliku voolu tekitamiseks piisava rõhuga torustikule.

Seadmestikku peab kuuluma sisselaske piesomeeter või toru, mis on katsetatavast klapist vähemalt ühe suuruse võrra suurem, ning vooluhulgamõõturi ja piesomeetri vahele tuleb paigaldada voolu reguleerimise ventiil. Ülevooluklapi sulgumisel tekkiva rõhulöögi mõju vähendamiseks võib kasutada voolikut või hüdrostaatilist kaitseklappi või mõlemat.

5.4.3.   Ühes asendis paigaldamiseks ettenähtud klappi võib katsetada ainult ettenähtud asendis.

5.5.   Kui veeldatud maagaasi ülevooluklapp on suletud asendis, ei tohi klappi läbiv möödavool ületada töörõhul esinevat tavapärast õhuvoolu hulka, mille avaldab tootja kuupmeetrites minuti kohta (cm3/min).

5.6.   Seade peab vastama 5. klassi osade kohta kehtivatele katsemenetluste nõuetele.

6.   VEELDATUD MAAGAASI MANUAALVENTIIL

6.1.   Veeldatud maagaasi manuaalventiili materjalid, mis puutuvad käitamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

6.2.   Käitamistingimused

6.2.1.   Veeldatud maagaasi manuaalventiil peab olema projekteeritud nii, et see peaks krüogeensel temperatuuril vastu töörõhust 1,5 korda suuremale rõhule.

6.2.2.   Klassi 5 veeldatud maagaasi manuaalventiil peab olema projekteeritud nii, et see toimiks temperatuuril – 162 °C kuni 85 °C.

6.3.   Nõuded veeldatud maagaasi manuaalventiilile

Ühe näidisega tehakse järgmine väsimuskatse survetsüklisagedusega mitte üle nelja tsükli minutis.

Osa hoitakse – 162 °C või madalamal temperatuuril ning samal ajal survestatakse seda 100 tsükli jooksul tasemelt 0 kuni töörõhuni (WP). Ventiili maksimaalne pöördemoment peab vastama lisa 5L tabelis 5.3 nimetatud jõu kahekordsele väärtusele. Pärast katset peab veeldatud maagaasi manuaalventiil vastama lisas 5B osutatud välislekke katse nõuetele.

Kui käesolevas punktis nimetatud katse ajal tekib jäätumine, on lubatud veeldatud maagaasi manuaalventiili jääst vabastada ja kuivatada.

6.4.   Veeldatud maagaasi manuaalventiil peab vastama 5. klassi osade kohta kehtivatele katsemenetluste nõuetele.

---

LISA 4O

VEELDATUD MAAGAASIKÜTUSE PUMBA TÜÜBIKINNITUST REGULEERIVAD SÄTTED

1.   KÄESOLEVA LISA EESMÄRK ON KEHTESTADA VEELDATUD MAAGAASIKÜTUSE PUMPADE TÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD TINGIMUSED.

2.   NÕUDED VEELDATUD MAAGAASIKÜTUSE PUMPADELE

2.1.   Veeldatud maagaasikütuse pumba materjalid, mis puutuvad käitamise ajal veeldatud maagaasiga kokku, peavad katses kasutatava veeldatud maagaasiga sobima. Selle sobivuse kontrollimiseks tuleb kasutada lisas 5D kirjeldatud menetlust.

2.2.   Klassi 5 veeldatud maagaasikütuse pump peab olema projekteeritud nii, et see toimiks temperatuuril – 162 °C kuni 85 °C.

2.3.   Seade peab vastama 5. klassi osade kohta kehtivatele katsemenetluste nõuetele.

2.4.   Veeldatud maagaasikütuse pump peab olema konstrueeritud nii, et vältida veeldatud maagaasi kinnijäämist suletud ruumi.

2.5.   Pump tuleb varustada vahenditega, mis võimaldavad pumbas olevat veeldatud maagaasi mootori väljalülitamise korral ohutult töödelda ilma, et rõhk tõuseks üle maksimaalse ohutu töörõhu.

2.6.   Veeldatud maagaasikütuse pump peab olema varustatud rõhuregulaatoriga, mis hoiab rõhku talitlusrõhu vahemikus.

2.6.1.   Rõhuregulaatori asemel võidakse lubada lahendust, kus võimsust piiratakse käitusmehhanismiga.

2.6.2.   Rõhuregulaatori asemel võidakse lubada elektroonilise juhtsüsteemi kasutamist.

2.6.3.   Rõhuregulaator ei tohi tavapärase käitamise ajal juhtida maagaasi atmosfääri.

2.7.   Veeldatud maagaasikütuse pump peab olema varustatud kaitseklapiga, mis ei lase rõhul tõusta üle pumba maksimaalse ohutu töörõhu.

2.7.1.   Pumba kaitseklapi asemel võib kasutada kütusesüsteemi kaitseklappi, kui süsteemi rõhu alandamise korral alaneb ka pumba rõhk.

2.8.   Veeldatud maagaasikütuse pumbal on lubatud töötada enne mootori käivitamist, et tekitada kütusesüsteemis vajalik rõhk. Kõnealune funktsioon tuleb teostada nii, et seisva mootori korral ei toimetata mootorisse kütust.

3.   KOHALDATAVAD KATSEMENETLUSED

3.1.   Paaki monteeritud veeldatud maagaasikütuse pump

| Veeldatud maagaasiga sobivuse katse | lisa 5D |
| --- | --- |
| Vastupidavus kuivale kuumusele | lisa 5F |
| Osooniga vanandamine | lisa 5G |
| Madala temperatuuri katse | lisa 5P |

Veeldatud maagaasiga sobivuse katse

lisa 5D

Vastupidavus kuivale kuumusele

lisa 5F

Osooniga vanandamine

lisa 5G

Madala temperatuuri katse

lisa 5P

3.2.   Paagist väljapoole monteeritud veeldatud maagaasikütuse pump:

| Ülerõhk või tugevus | lisa 5A |
| --- | --- |
| Välisleke | lisa 5B |
| Veeldatud maagaasiga sobivus | lisa 5D |
| Korrosioonikindlus | lisa 5E |
| Vastupidavus kuivale kuumusele | lisa 5F |
| Osooniga vanandamine | lisa 5G |
| Temperatuuritsükkel | lisa 5H |
| Vibratsioonikindlus | lisa 5N |
| Madala temperatuuri katse | lisa 5P |

Ülerõhk või tugevus

lisa 5A

Välisleke

lisa 5B

Veeldatud maagaasiga sobivus

lisa 5D

Korrosioonikindlus

lisa 5E

Vastupidavus kuivale kuumusele

lisa 5F

Osooniga vanandamine

lisa 5G

Temperatuuritsükkel

lisa 5H

Vibratsioonikindlus

lisa 5N

Madala temperatuuri katse

lisa 5P

---

LISA 5

KATSEMENETLUSED

1.   KLASSIFIKATSIOON

1.1.   Sõidukites kasutatavad CNG-osad klassifitseeritakse maksimaalse töörõhu ja funktsiooni järgi vastavalt käesoleva eeskirja punktile 2. Sõidukites kasutatavad LNG-osad klassifitseeritakse minimaalse temperatuuri järgi vastavalt käesoleva eeskirja punktile 3.

1.2.   Asjaomase osa klassiga määratletakse, millised katsed tuleb osa või selle koostisosa tüübikinnituseks teha.

2.   KOHALDATAVAD KATSEMENETLUSED

Tabelis 5.1 on näidatud vastavalt klassile kohaldatavad katsemenetlused.

Tabel 5.1

| Katse | Klass 0 | Klass 1 | Klass 2 | Klass 3 | Klass 4 | Klass 5 | Lisa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ülerõhk või tugevus | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Välisleke | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Siseleke | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Vastupidavuskatsed | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivus | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Korrosioonikindlus | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Vastupidavus kuivale kuumusele | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Osooniga vanandamine | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Survekatsed/purustavad katsed | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Temperatuuritsükkel | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Survetsükkel | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Vibratsioonikindlus | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Töötemperatuurid | X | X | X | X | X | X | 5O |
| LNG madala temperatuuri katse | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | kohaldatakse |
| O | = | ei kohaldata |
| A | = | vajaduse korral |

Katse

Klass 0

Klass 1

Klass 2

Klass 3

Klass 4

Klass 5

Lisa

Ülerõhk või tugevus

X

X

X

X

O

X

5A

Välisleke

X

X

X

X

O

X

5B

Siseleke

A

A

A

A

O

A

5C

Vastupidavuskatsed

A

A

A

A

O

A

5L

Surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivus

A

A

A

A

A

A

5D

Korrosioonikindlus

X

X

X

X

X

A

5E

Vastupidavus kuivale kuumusele

A

A

A

A

A

A

5F

Osooniga vanandamine

A

A

A

A

A

A

5G

Survekatsed/purustavad katsed

X

O

O

O

O

A

5M

Temperatuuritsükkel

A

A

A

A

O

A

5H

Survetsükkel

X

O

O

O

O

A

5I

Vibratsioonikindlus

A

A

A

A

O

A

5N

Töötemperatuurid

X

X

X

X

X

X

5O

LNG madala temperatuuri katse

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

kohaldatakse

O

=

ei kohaldata

A

=

vajaduse korral

Märkused

a)   Siseleke: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised klapipesad, mis seiskunud mootori korral on normaalselt suletud asendis.

b)   Vastupidavuskatse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised detailid, mis mootori töötamise ajal korduvalt liiguvad.

c)   Sobivus surumaagaasiga, vastupidavus kuivale kuumusele, osooniga vanandamine: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sünteetilised või mittemetallilised detailid.

d)   Temperatuuritsüklikatse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sünteetilised või mittemetallilised detailid.

e)   Vibratsioonikindluse katse: kohaldatav, kui osa klassi kuuluvad sisemised detailid, mis mootori töötamise ajal korduvalt liiguvad.

Osades kasutatavate materjalide kohta peavad olema kirjalikud spetsifikatsioonid, mis täidavad või ületavad käesolevas lisas esitatavaid (katse)nõudeid seoses järgmiste näitajatega:

| a) | temperatuur; |
| --- | --- |

a)

temperatuur;

| b) | rõhk; |
| --- | --- |

b)

rõhk;

| c) | surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivus; |
| --- | --- |

c)

surumaagaasiga/veeldatud maagaasiga sobivus;

| d) | vastupidavus. |
| --- | --- |

d)

vastupidavus.

3.   ÜLDNÕUDED

3.1.   Lekkekatsed tuleb teha rõhu all oleva gaasiga, milleks surumaagaasiosade puhul võib olla näiteks õhk või lämmastik. Veeldatud maagaasiosade puhul kasutatakse krüogeenset vedelikku.

3.2.   Hüdraulilise surve katseks nõutava rõhu saamiseks võib kasutada vett või muud vedelikku.

3.3.   Lekkekatse ja hüdraulilise tugevuse katse ajavahemik ei tohi olla lühem kui kolm minutit.

LISA 5A

ÜLERÕHUKATSE (TUGEVUSKATSE)

| 1. | Surumaagaasi või veeldatud maagaasi sisaldav osa peab toatemperatuuril vähemalt kolme minuti jooksul kõrgrõhuosa väljalasketrakti suletud asendi korral vastu pidama maksimaalsest töörõhust 1,5–2 korda suuremale hüdraulilisele rõhule ilma nähtavate rebenemise või jäävdeformatsiooni tunnusteta. Katses võib kasutada vett või mis tahes muud hüdraulilist vedelikku. |
| --- | --- |

1.

Surumaagaasi või veeldatud maagaasi sisaldav osa peab toatemperatuuril vähemalt kolme minuti jooksul kõrgrõhuosa väljalasketrakti suletud asendi korral vastu pidama maksimaalsest töörõhust 1,5–2 korda suuremale hüdraulilisele rõhule ilma nähtavate rebenemise või jäävdeformatsiooni tunnusteta. Katses võib kasutada vett või mis tahes muud hüdraulilist vedelikku.

| 2. | Näidised, millega on eelnevalt sooritatud lisa 5L vastupidavuskatse, tuleb ühendada hüdraulilise surve allikaga. Hüdraulilise surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui kaks korda suurema rõhuga. |
| --- | --- |

2.

Näidised, millega on eelnevalt sooritatud lisa 5L vastupidavuskatse, tuleb ühendada hüdraulilise surve allikaga. Hüdraulilise surve avaldamise torustikku tuleb paigaldada automaatsulgeventiil ja rõhumõõtur katserõhust vähemalt 1,5, kuid mitte rohkem kui kaks korda suurema rõhuga.

| 3. | Tabelis 5.2 on kirjas käesoleva eeskirja punkti 2 klassifikatsioonile vastavad töörõhud ja survekatserõhud.

  Tabel 5.2








  Osa klassifikatsioon | Töörõhk
  [kPa] | Ülerõhk
  [kPa] |
| --- | --- | --- | --- |
| Klass 0 | 3 000 < p < 26 000 | 1,5-kordne töörõhk |
| Klass 1 | 450 < p < 3 000 | 1,5-kordne töörõhk |
| Klass 2 | 20 < p < 450 | Kahekordne töörõhk |
| Klass 3 | 450 < p < 3 000 | Kahekordne avanemisrõhk |
| Klass 5 | vastavalt tootja spetsifikatsioonile | 1,5-kordne töörõhk |

3.

Tabelis 5.2 on kirjas käesoleva eeskirja punkti 2 klassifikatsioonile vastavad töörõhud ja survekatserõhud.

Tabel 5.2

Osa klassifikatsioon

Töörõhk

[kPa]

Ülerõhk

[kPa]

Klass 0

3 000 < p < 26 000

1,5-kordne töörõhk

Klass 1

450 < p < 3 000

1,5-kordne töörõhk

Klass 2

20 < p < 450

Kahekordne töörõhk

Klass 3

450 < p < 3 000

Kahekordne avanemisrõhk

Klass 5

vastavalt tootja spetsifikatsioonile

1,5-kordne töörõhk

LISA 5B

VÄLISLEKKE KATSE

1.   Osa peab käesoleva lisa punktide 2 ja 3 järgi rõhkude vahemikus nullist kuni lisa 5A tabelis 5.2 näidatud rõhuni katsetamisel olema vaba leketest toru- ja korpusetihendite ning muude ühenduste kaudu, samuti ei tohi ilmneda poorsust valumis.

2.   Katse tuleb teha järgmistes tingimustes:

| a) | toatemperatuuril; |
| --- | --- |

a)

toatemperatuuril;

| b) | minimaalsel töötemperatuuril; |
| --- | --- |

b)

minimaalsel töötemperatuuril;

| c) | maksimaalsel töötemperatuuril. |
| --- | --- |

c)

maksimaalsel töötemperatuuril.

Maksimaalsed ja minimaalsed töötemperatuurid on esitatud lisas 5O.

3.   Surumaagaasi sisaldavad osad

Katse jooksul on katsetatav seade ühendatud aerostaatilise rõhu allikaga. Automaatventiil ja rõhumõõtur, mille vahemik on vähemalt 1,5- kuni kahekordne töörõhk, ühendatakse aerostaatilise rõhu avaldamise torustikku. Rõhumõõtur tuleb paigutada automaatventiili ja katsetatava näidise vahele. Kasutatava katserõhu all tuleb näidis viia lekke tuvastamiseks vee alla või kasutada muud samaväärset katsemeetodit (voolu mõõtmine või rõhulang).

3.1.   Veeldatud maagaasi sisaldavad osad

Katse jooksul on osa sisselaskeava ühendatud lisa 5O tabelile vastaval või madalamal temperatuuril krüogeense vedeliku allikaga ning vedeliku rõhk vastab tootja deklareeritud töörõhule. Vedelikul lastakse voolata 0,5 tunni jooksul.

4.   Välisleke peab olema lisades esitatud normidest väiksem, aga kui välislekke piiranguid ei ole mainitud, peab see olema väiksem kui 15 cm3/h.

5.   Kõrge temperatuuri katse

Surumaagaasi sisaldavad osad

Surumaagaasi sisaldav osa ei tohi lisas 5O nimetatud maksimaalsel töötemperatuuril maksimaalse töörõhuga võrdsel gaasirõhul väljalaske suletud asendis lekkida rohkem kui 15 cm3/h. Osa hoitakse sel temperatuuril vähemalt kaheksa tundi.

5.1.   Veeldatud maagaasi sisaldavad osad

Veeldatud maagaasi sisaldav osa ei tohi lisas 5O nimetatud maksimaalsel töötemperatuuril ja punktis 3.1 nimetatud voolu ajal välistemperatuuriga kokku puutudes lekkida rohkem kui 15 cm3/h.

6.   Madala temperatuuri katse

Surumaagaasi sisaldavad osad

Surumaagaasi sisaldav osa ei tohi minimaalsel töötemperatuuril tootja ettenähtud maksimaalse töörõhuga võrdsel gaasirõhul väljalaske suletud asendis lekkida rohkem kui 15 cm3/h. Osa hoitakse sel temperatuuril vähemalt kaheksa tundi.

6.1.   Veeldatud maagaasi sisaldavad osad

Veeldatud maagaasi sisaldav osa ei tohi lisas 5O nimetatud minimaalsel töötemperatuuril ja punktis 3.1 nimetatud voolu ajal välistemperatuuriga kokku puutudes lekkida rohkem kui 15 cm3/h.

LISA 5C

SISELEKKEKATSE

| 1. | Järgmised katsed tuleb sooritada ventiilide või täiteüksustega, millega on eelnevalt tehtud lisas 5B kirjeldatud välislekkekatse. |
| --- | --- |

1.

Järgmised katsed tuleb sooritada ventiilide või täiteüksustega, millega on eelnevalt tehtud lisas 5B kirjeldatud välislekkekatse.

| 2. | Suletud asendis peavad klapipesad olema lekkevabad rõhuvahemikus 0- kuni 1,5-kordne töörõhk (kPa). Veeldatud maagaasi sisaldavate osade katsetes kasutatakse krüogeenset temperatuuri (vt lisa 5O). |
| --- | --- |

2.

Suletud asendis peavad klapipesad olema lekkevabad rõhuvahemikus 0- kuni 1,5-kordne töörõhk (kPa). Veeldatud maagaasi sisaldavate osade katsetes kasutatakse krüogeenset temperatuuri (vt lisa 5O).

| 3. | Vormi säilitava (elastse) pesaga surumaagaasi tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis aerostaatilise rõhu avaldamisel vahemikus 0- kuni 1,5-kordne töörõhk (kPa) lekkida. |
| --- | --- |

3.

Vormi säilitava (elastse) pesaga surumaagaasi tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis aerostaatilise rõhu avaldamisel vahemikus 0- kuni 1,5-kordne töörõhk (kPa) lekkida.

| 4. | Metall-metall-tüüpi pesaga surumaagaasi tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis aerostaatilise rõhu erinevuse 138 kPa juures lekkida rohkem kui 0,47 dm3/s. |
| --- | --- |

4.

Metall-metall-tüüpi pesaga surumaagaasi tagasilöögiklapp ei tohi suletud asendis aerostaatilise rõhu erinevuse 138 kPa juures lekkida rohkem kui 0,47 dm3/s.

| 5. | Täiteüksuse koostus kasutatav ülemine tagasilöögiklapp peab olema lekkevaba aerostaatilise rõhu juures vahemikus 0- kuni 1,5-kordne töörõhk (kPa). |
| --- | --- |

5.

Täiteüksuse koostus kasutatav ülemine tagasilöögiklapp peab olema lekkevaba aerostaatilise rõhu juures vahemikus 0- kuni 1,5-kordne töörõhk (kPa).

| 6. | Siselekkekatsed tehakse nii, et näidisventiili sisselase on ühendatud aerostaatilise rõhu allikaga, ventiil on suletud ja väljalase avatud. Automaatventiil ja rõhumõõtur, mille vahemik on vähemalt 1,5- kuni kahekordne töörõhk, ühendatakse aerostaatilise rõhu avaldamise torustikku. Rõhumõõtur tuleb paigutada automaatventiili ja katsetatava näidise vahele. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kasutatava katserõhu avaldamisel teha tähelepanekuid lekke kohta, mis võib ilmneda vee alla kastetud avatud väljalaskeava puhul. |
| --- | --- |

6.

Siselekkekatsed tehakse nii, et näidisventiili sisselase on ühendatud aerostaatilise rõhu allikaga, ventiil on suletud ja väljalase avatud. Automaatventiil ja rõhumõõtur, mille vahemik on vähemalt 1,5- kuni kahekordne töörõhk, ühendatakse aerostaatilise rõhu avaldamise torustikku. Rõhumõõtur tuleb paigutada automaatventiili ja katsetatava näidise vahele. Kui ei ole teisiti märgitud, tuleb kasutatava katserõhu avaldamisel teha tähelepanekuid lekke kohta, mis võib ilmneda vee alla kastetud avatud väljalaskeava puhul.

| 7. | Vastavus punktide 2–5 nõuetele määratakse kindlaks toru ühendamisega klapi väljalaskeavasse. Selle väljalasketoru lahtine ots asetatakse tagurpidi keeratud mõõtesilindrisse, mis on kalibreeritud kuupsentimeetrites. Tagurpidi silinder tuleb sulgeda veekindla tihendiga. Aparatuur tuleb reguleerida nii, et:






  a) | väljalastetoru ots asub mõõtesilindris umbes 13 mm üle veetaseme ja |
| --- | --- | --- |

7.

Vastavus punktide 2–5 nõuetele määratakse kindlaks toru ühendamisega klapi väljalaskeavasse. Selle väljalasketoru lahtine ots asetatakse tagurpidi keeratud mõõtesilindrisse, mis on kalibreeritud kuupsentimeetrites. Tagurpidi silinder tuleb sulgeda veekindla tihendiga. Aparatuur tuleb reguleerida nii, et:

a)

väljalastetoru ots asub mõõtesilindris umbes 13 mm üle veetaseme ja

| b) | vesi mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel. Kui aparatuur on nii seatud, tuleb registreerida veetase mõõtesilindris. Kui klapp on suletud asendis, nagu tavapärase kasutuse puhul eeldatav, juhitakse klapi sisselaskesse vähemalt kaheminutilise katseperioodi jooksul ettenähtud katserõhul õhku või lämmastikku. Selle aja jooksul tuleb vajaduse korral mõõtesilindri vertikaalasendit kohandada, et hoida selle sees ja sellest väljas sama veetaset. |
| --- | --- |

b)

vesi mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel. Kui aparatuur on nii seatud, tuleb registreerida veetase mõõtesilindris. Kui klapp on suletud asendis, nagu tavapärase kasutuse puhul eeldatav, juhitakse klapi sisselaskesse vähemalt kaheminutilise katseperioodi jooksul ettenähtud katserõhul õhku või lämmastikku. Selle aja jooksul tuleb vajaduse korral mõõtesilindri vertikaalasendit kohandada, et hoida selle sees ja sellest väljas sama veetaset.

Katseajavahemiku lõpus ja olukorras, kus veetase mõõtesilindri sees ja sellest väljas on samal tasemel, registreeritakse veetase uuesti. Ruumala muutusest mõõtesilindri sees arvutatakse lekkemäär järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| V1 | = | lekkemäär, õhu või lämmastiku leke kuupsentimeetrites tunnis; |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | ruumala suurenemine mõõtesilindris katse ajal; |
| t | = | katse kestus minutites; |
| P | = | õhurõhk katse ajal (kPa); |
| T | = | ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K). |

V1

=

lekkemäär, õhu või lämmastiku leke kuupsentimeetrites tunnis;

Vt

=

ruumala suurenemine mõõtesilindris katse ajal;

t

=

katse kestus minutites;

P

=

õhurõhk katse ajal (kPa);

T

=

ümbritseva õhu temperatuur katse ajal (K).

| 8. | Eespool kirjeldatud meetodi asemel võib lekke mõõtmiseks kasutada ka katsetatava klapi sisselaskele paigaldatud vooluhulgamõõturit. Vooluhulgamõõtur peab suutma täpselt näidata kasutatava katsevedeliku puhul maksimaalseid lubatud lekkemäärasid. |
| --- | --- |

8.

Eespool kirjeldatud meetodi asemel võib lekke mõõtmiseks kasutada ka katsetatava klapi sisselaskele paigaldatud vooluhulgamõõturit. Vooluhulgamõõtur peab suutma täpselt näidata kasutatava katsevedeliku puhul maksimaalseid lubatud lekkemäärasid.

LISA 5D

SURUMAAGAASIGA/VEELDATUD MAAGAASIGA SOBIVUSE KATSE

| 1. | Surumaagaasiga või veeldatud maagaasiga kokkupuutuva mittemetalse osa ruumala ei tohi ülemääraselt muutuda ning selle mass ei tohi liigselt väheneda.
  Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:






  a) | keskkond: n-pentaan; |
| --- | --- | --- |

1.

Surumaagaasiga või veeldatud maagaasiga kokkupuutuva mittemetalse osa ruumala ei tohi ülemääraselt muutuda ning selle mass ei tohi liigselt väheneda.

Vastupidavust n-pentaanile katsetatakse vastavalt standardile ISO 1817 järgmistel tingimustel:

a)

keskkond: n-pentaan;

| b) | temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatuur: 23 °C (lubatud hälve vastavalt standardile ISO 1817);

| c) | sissekastmisaeg: 72 tundi. |
| --- | --- |

c)

sissekastmisaeg: 72 tundi.

| 2. | Nõuded:
  maksimaalne ruumala muutus 20 %;
  pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %. |
| --- | --- |

2.

Nõuded:

maksimaalne ruumala muutus 20 %;

pärast 48-tunnist hoidmist õhu käes temperatuuril 40 °C ei tohi mass algsega võrreldes olla vähenenud enam kui 5 %.

LISA 5E

KORROSIOONIKATSE

Korrosioonikatse menetlused

| 1. | Surumaagaasi või veeldatud maagaasi sisaldav metallosa peab kõigi ühenduste suletud asendis pärast 144-tunnist standardi ISO 15500-2 kohast soolveekatset edukalt läbima lisades 5B ja 5C kirjeldatud lekkekatsed. |
| --- | --- |

1.

Surumaagaasi või veeldatud maagaasi sisaldav metallosa peab kõigi ühenduste suletud asendis pärast 144-tunnist standardi ISO 15500-2 kohast soolveekatset edukalt läbima lisades 5B ja 5C kirjeldatud lekkekatsed.

| 2. | Vasest või valgevasest CNG-/LNG-osa peab vastama lisade 5B ja 5C lekkekatsete nõuetele pärast standardi ISO 15500-2 järgi kõigi ühenduste suletud asendis 24 tunniks ammoniaaki kastmist. |
| --- | --- |

2.

Vasest või valgevasest CNG-/LNG-osa peab vastama lisade 5B ja 5C lekkekatsete nõuetele pärast standardi ISO 15500-2 järgi kõigi ühenduste suletud asendis 24 tunniks ammoniaaki kastmist.

LISA 5F

VASTUPIDAVUS KUIVALE KUUMUSELE

| 1. | Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 188. Katsekeha tuleb 168 tundi hoida maksimaalse töötemperatuuriga võrdsel temperatuuril. |
| --- | --- |

1.

Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 188. Katsekeha tuleb 168 tundi hoida maksimaalse töötemperatuuriga võrdsel temperatuuril.

| 2. | Lubatud tõmbetugevuse muutus ei tohi ületada + 25 %. Lubatud katkevenivuse muutus ei tohi ületada järgmisi väärtusi:






  a) | maksimaalne kasv 10 %; |
| --- | --- | --- |

2.

Lubatud tõmbetugevuse muutus ei tohi ületada + 25 %. Lubatud katkevenivuse muutus ei tohi ületada järgmisi väärtusi:

a)

maksimaalne kasv 10 %;

| b) | maksimaalne vähenemine 30 %. |
| --- | --- |

b)

maksimaalne vähenemine 30 %.

LISA 5G

OSOONIGA VANANDAMINE

| 1. | Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 1431/1.
  Katsekeha, mida pingestatakse 20 % venimiseni, hoitakse 72 tundi õhu käes temperatuuril 40 °C osoonikontsentratsiooniga 50 osakest 100 miljoni kohta. |
| --- | --- |

1.

Katse tuleb teha vastavalt standardile ISO 1431/1.

Katsekeha, mida pingestatakse 20 % venimiseni, hoitakse 72 tundi õhu käes temperatuuril 40 °C osoonikontsentratsiooniga 50 osakest 100 miljoni kohta.

| 2. | Katsekeha ei tohi praguneda. |
| --- | --- |

2.

Katsekeha ei tohi praguneda.

LISA 5H

TEMPERATUURITSÜKLIKATSE

Mittemetalne CNG-/LNG-osa peab vastama lisades 5B ja 5C kirjeldatud lekkekatsete nõuetele pärast 96-tunnist temperatuuritsüklikatset maksimaalsel töörõhul minimaalselt töötemperatuurilt maksimaalse töötemperatuurini, milles ühe tsükli kestus on 120 minutit.

LISA 5I

RÕHUTSÜKLIKATSE AINULT BALLOONIDE PUHUL

(vt lisa 3)

LISAD 5J JA 5K –

puuduvad

LISA 5L

VASTUPIDAVUSKATSE (PIDEVAL TÖÖTAMISEL)

1.   KATSEMEETOD SURUMAAGAASI SISALDAVATE OSADE JAOKS

1.1.   Osa ühendatakse sobiva liitmiku abil rõhu all oleva kuiva õhu või lämmastiku allikaga ning sellele rakendatakse vastava osa jaoks ettenähtud arvul tsükleid. Tsükkel peab koosnema asjaomase osa ühest avanemisest ja ühest sulgemisest mitte vähem kui 10 ± 2 sekundit kestva ajavahemiku jooksul.

| a) | Tsüklid toatemperatuuril
  Kõigist tsüklitest 96 % jooksul käitatakse asjaomast osa toatemperatuuril ja nimitarnerõhul. Väljalülitatud olekus tuleks lasta allavoolurõhul katseseadmes alaneda 50 protsendini katserõhust. Pärast seda peavad asjaomased osad toatemperatuuril lisa 5B lekkekatse nõuetele vastama. Katse seda osa on lubatud katkestada 20 % vaheaegadega lekkekatsetuseks. |
| --- | --- |

a)

Tsüklid toatemperatuuril

Kõigist tsüklitest 96 % jooksul käitatakse asjaomast osa toatemperatuuril ja nimitarnerõhul. Väljalülitatud olekus tuleks lasta allavoolurõhul katseseadmes alaneda 50 protsendini katserõhust. Pärast seda peavad asjaomased osad toatemperatuuril lisa 5B lekkekatse nõuetele vastama. Katse seda osa on lubatud katkestada 20 % vaheaegadega lekkekatsetuseks.

| b) | Tsüklid kõrgel temperatuuril
  Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab kõrge temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel maksimumtemperatuuril. |
| --- | --- |

b)

Tsüklid kõrgel temperatuuril

Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab kõrge temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel maksimumtemperatuuril.

| c) | Tsüklid madalal temperatuuril
  Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud miinimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab madala temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel miinimumtemperatuuril.
  Tsüklite ja lekke korduvate katsetuste järel peab asjaomasel osal olema võimalik osa käepidemele tabelis 5.3 nimetatud jõust mitte suurema jõumomendi avaldamisel täieliku avanemise suunas ja seejärel vastassuunas täielikult avaneda ja sulguda.

  Tabel 5.3







  Osa sisselaske suurus [mm] | Suurim pöördemoment [Nm] |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 või 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Tsüklid madalal temperatuuril

Kõigist tsüklitest 2 % jooksul käitatakse asjaomast osa sobival ettenähtud miinimumtemperatuuril ja nimitarnerõhul. Osa peab madala temperatuuri tsüklite järel vastama lisa 5B lekkekatse nõuetele asjakohasel miinimumtemperatuuril.

Tsüklite ja lekke korduvate katsetuste järel peab asjaomasel osal olema võimalik osa käepidemele tabelis 5.3 nimetatud jõust mitte suurema jõumomendi avaldamisel täieliku avanemise suunas ja seejärel vastassuunas täielikult avaneda ja sulguda.

Tabel 5.3

Osa sisselaske suurus [mm]

Suurim pöördemoment [Nm]

6

1,7

8 või 10

2,3

12

2,8

1.2.   Katse tuleb sooritada sobival ettenähtud maksimumtemperatuuril ning katset korratakse temperatuuril – 40 °C.

1.3.   Veeldatud maagaasi sisaldavate toodete vastupidavuskatseid on vajaduse korral nimetatud vastavaid tooteid käsitlevates lisades 4I kuni 4O.

LISA 5M

LÕHKEMISE/PURUNEMISE KATSE AINULT SURUMAAGAASIBALLOONIDE PUHUL

(vt lisa 3A)

LISA 5N

VIBRATSIOONIKATSE

1.   Kõik liikuvate koostisosadega osad peavad pärast kuuetunnist vibratsiooni järgmise katsemeetodi järgi jääma kahjustamata, töötama edasi ning vastama osa lekkekatsete nõuetele.

2.   Katsemeetod

2.1.   Osa kinnitatakse kindlalt aparatuuri külge ja seda vibreeritakse kaks tundi sagedusega 17 Hz ja amplituudiga 1,5 mm (0,06 tolli) kõigil kolmel suunateljel. Kuuetunnise vibratsiooni järel peab osa vastama lisa 5C nõuetele.

LISA 5O

TÖÖTEMPERATUURID

Töötemperatuurid on järgmised.

| | Mootoriruum | Mootoris | Pardal |
| --- | --- | --- | --- |
| Mõõdukas (M) | – 20 °C kuni 105 °C | – 20 °C kuni 120 °C | – 20 °C kuni 85 °C |
| Külm (C) | – 40 °C kuni 105 °C | – 40 °C kuni 120 °C | – 40 °C kuni 85 °C |
| LNG (L) | – 162 °C kuni 105 °C | – 162 °C kuni 120 °C | – 162 °C kuni 85 °C |

Mootoriruum

Mootoris

Pardal

Mõõdukas (M)

– 20 °C kuni 105 °C

– 20 °C kuni 120 °C

– 20 °C kuni 85 °C

Külm (C)

– 40 °C kuni 105 °C

– 40 °C kuni 120 °C

– 40 °C kuni 85 °C

LNG (L)

– 162 °C kuni 105 °C

– 162 °C kuni 120 °C

– 162 °C kuni 85 °C

Märkus: veeldatud maagaasi (L) temperatuur on osa sees oleva vedeliku temperatuur. Ümbritseva temperatuuri puhul kasutatakse väärtust M või C. Kuna veeldatud maagaasi küllastumistemperatuur ja rõhk on üksteisega otseselt seotud, nagu on näidatud allolevas tabelis, on veeldatud maagaasi sisaldavate osade puhul lubatud kõrgemad minimaalsed temperatuurid vastavalt kirjeldatud katserõhule.

| Temperatuur [°C] | Rõhk (baari) |
| --- | --- |
| – 161,6 | 0 |
| – 152,5 | 1 |
| – 146,4 | 2 |
| – 141,7 | 3 |
| – 137,8 | 4 |
| – 134,4 | 5 |
| – 131,4 | 6 |
| – 128,7 | 7 |
| – 126,3 | 8 |
| – 124,0 | 9 |
| – 121,9 | 10 |
| – 119,9 | 11 |
| – 118,1 | 12 |
| – 116,3 | 13 |
| – 114,6 | 14 |
| – 113,0 | 15 |
| – 111,5 | 16 |
| – 110,0 | 17 |
| – 108,6 | 18 |
| – 107,3 | 19 |
| – 106,0 | 20 |
| – 104,7 | 21 |
| – 103,5 | 22 |
| – 102,3 | 23 |
| – 101,2 | 24 |

Temperatuur [°C]

Rõhk (baari)

– 161,6

0

– 152,5

1

– 146,4

2

– 141,7

3

– 137,8

4

– 134,4

5

– 131,4

6

– 128,7

7

– 126,3

8

– 124,0

9

– 121,9

10

– 119,9

11

– 118,1

12

– 116,3

13

– 114,6

14

– 113,0

15

– 111,5

16

– 110,0

17

– 108,6

18

– 107,3

19

– 106,0

20

– 104,7

21

– 103,5

22

– 102,3

23

– 101,2

24

Allikas: http://webbook.nist.gov/chemistry/fluid/Saturation

LISA 5P

VEELDATUD MAAGAAS – MADALA TEMPERATUURI KATSE

| 1. | Osa käitatakse kõigist tsüklitest (arv vastavalt lisale 4) 96 % jooksul temperatuuril – 162 °C ja töörõhul. |
| --- | --- |

1.

Osa käitatakse kõigist tsüklitest (arv vastavalt lisale 4) 96 % jooksul temperatuuril – 162 °C ja töörõhul.

| 2. | Kõigist tsüklitest 4 % jooksul käitatakse osa vastaval maksimaalsel temperatuuril (vastavalt lisale 5O) ja töörõhul ning pärast temperatuuritsüklite lõppu peab see vastama lisade 5B ja 5C nõuetele. |
| --- | --- |

2.

Kõigist tsüklitest 4 % jooksul käitatakse osa vastaval maksimaalsel temperatuuril (vastavalt lisale 5O) ja töörõhul ning pärast temperatuuritsüklite lõppu peab see vastama lisade 5B ja 5C nõuetele.

| 3. | Soovi korral võib kõnealuse katse 20 % ajavahemike järel katkestada lekkekontrolli eesmärgil. |
| --- | --- |

3.

Soovi korral võib kõnealuse katse 20 % ajavahemike järel katkestada lekkekontrolli eesmärgil.

| 4. | Tsüklikatsete järel tehakse hüdrauliline katse. |
| --- | --- |

4.

Tsüklikatsete järel tehakse hüdrauliline katse.

LISA 5Q

MITTEMETALLOSADE KOKKUSOBIVUS SOOJUSKANDJAGA

| 1. | Katsenäidised asetatakse 168 tunniks temperatuuril 90 °C soojuskandjasse ja kuivatatakse seejärel 48 tunni vältel temperatuuril 40 °C. Katses kasutatakse järgmist soojuskandjat: vee ja etüleenglükooli segu vahekorras 50 %. |
| --- | --- |

1.

Katsenäidised asetatakse 168 tunniks temperatuuril 90 °C soojuskandjasse ja kuivatatakse seejärel 48 tunni vältel temperatuuril 40 °C. Katses kasutatakse järgmist soojuskandjat: vee ja etüleenglükooli segu vahekorras 50 %.

| 2. | Katse tulemust loetakse rahuldavaks, kui ruumala muutus on väiksem kui 20 %, massi muutus väiksem kui 5 %, tõmbetugevuse muutus väiksem kui – 25 % ja katkevenivuse muutus vahemikus – 30 % kuni + 10 %. |
| --- | --- |

2.

Katse tulemust loetakse rahuldavaks, kui ruumala muutus on väiksem kui 20 %, massi muutus väiksem kui 5 %, tõmbetugevuse muutus väiksem kui – 25 % ja katkevenivuse muutus vahemikus – 30 % kuni + 10 %.

---

LISA 6

SURUMAAGAASI KASUTAVATE M2- ja M3-, N2- ja N3-KATEGOORIA MOOTORSÕIDUKITE MÄRGISTUST REGULEERIVAD SÄTTED

(eeskirja punkt 18.1.8.1)

Märgis paigaldatakse kleebisena, mis peab olema ilmastikukindel.

Kleebise värv ja mõõtmed peavad vastama järgmistele nõuetele.

| Värvid |
| --- |
| Taust: | roheline |
| Piirjoon: | valge või peegeldav valge |
| Tähed: | valge või peegeldav valge |
| Mõõtmed |
| Raami laius: | 4–6 mm |
| Tähtede kõrgus: | ≥ 25 mm |
| Tähtede paksus: | ≥ 4 mm |
| Kleebise laius: | 110–150 mm |
| Kleebise kõrgus: | 80–110 mm |

Värvid

Taust:

roheline

Piirjoon:

valge või peegeldav valge

Tähed:

valge või peegeldav valge

Mõõtmed

Raami laius:

4–6 mm

Tähtede kõrgus:

≥ 25 mm

Tähtede paksus:

≥ 4 mm

Kleebise laius:

110–150 mm

Kleebise kõrgus:

80–110 mm

Kleebise keskel peavad olema tähed „CNG”.

---

LISA 7

VEELDATUD MAAGAASI KASUTAVATE M2- ja M3-, N2- JA N3-KATEGOORIA MOOTORSÕIDUKITE MÄRGISTUST REGULEERIVAD SÄTTED

(eeskirja punkt 18.1.8.2)

Märgis paigaldatakse kleebisena, mis peab olema ilmastikukindel.

Kleebise värv ja mõõtmed peavad vastama järgmistele nõuetele.

| Värvid |
| --- |
| Taust | roheline |
| Äärejoon: | valge või peegeldav valge |
| Tähed: | valge või peegeldav valge |
| Mõõtmed |
| Raami laius: | 4–6 mm |
| Tähtede kõrgus: | ≥ 25 mm |
| Tähtede paksus: | ≥ 4 mm |
| Kleebise laius: | 110–150 mm |
| Kleebise kõrgus: | 80–110 mm |

Värvid

Taust

roheline

Äärejoon:

valge või peegeldav valge

Tähed:

valge või peegeldav valge

Mõõtmed

Raami laius:

4–6 mm

Tähtede kõrgus:

≥ 25 mm

Tähtede paksus:

≥ 4 mm

Kleebise laius:

110–150 mm

Kleebise kõrgus:

80–110 mm

Kleebise keskel peavad olema tähed „LNG”.

---

| 30.6.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 166/170 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 166/170

---

Rahvusvahelise avaliku õiguse alusel on õiguslik toime ainult ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni originaaltekstidel. Käesoleva eeskirja staatust ja jõustumiskuupäeva tuleb kontrollida ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni staatusdokumendi TRANS/WP.29/343 viimasest versioonist, mis on kättesaadav internetis:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) eeskiri nr 120 – ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite tüübikinnitust seoses kasuliku võimsuse, kasuliku pöördemomendi ja kütuse erikulu mõõtmisega [2015/1000]

Sisaldab kogu kehtivat teksti kuni:

Eeskirja muudatuste 01-seeria – jõustumiskuupäev: 26. juuli 2012

SISUKORD

EESKIRI

| 1. | Reguleerimisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mõisted |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnituse taotlemine |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tüübikinnitus |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tehnilised nõuded ja katsed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toodangu nõuetele vastavus |
| --- | --- |

6.

| 7. | Karistused toodangu nõuetele mittevastavuse korral |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mootoritüübi või -tüüpkonna tüübikinnituse muutmine ja laiendamine |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tootmise lõpetamine |
| --- | --- |

9.

| 10. | Tüübikinnituskatsete eest vastutavate tehniliste teenistuste ning tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid |
| --- | --- |

10.

LISAD

| 1. | Sisepõlemismootori põhinäitajad ja katsete tegemisega seotud üldteave |
| --- | --- |

1.

| 2. | Teabe edastamine |
| --- | --- |

2.

| 3. | Tüübikinnitusmärkide kujundus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sisepõlemismootori kasuliku võimsuse mõõtmise meetod |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mootoritüüpkonna põhinäitajad |
| --- | --- |

5.

| 6. | Toodangu nõuetele vastavuse kontrollid |
| --- | --- |

6.

| 7. | Etalonkütuste tehnilised andmed |
| --- | --- |

7.

1.   REGULEERIMISALA

1.1.   Käesolevat eeskirja kohaldatakse kõverate koostamisel mootori võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kohta, mis mõõdetakse täiskoormusel ja väljendatakse pöörlemissageduse funktsioonina ning mille esitavad tootjad selliste sisepõlemismootorite kohta, mida kasutatakse:

| 1.1.1. | T-kategooria sõidukitel, (1) |
| --- | --- |

1.1.1.

T-kategooria sõidukitel, (1)

| 1.1.2. | väljaspool teid kasutatavatel liikurmasinatel, (1) mis liiguvad muutuval või püsival kiirusel. |
| --- | --- |

1.1.2.

väljaspool teid kasutatavatel liikurmasinatel, (1) mis liiguvad muutuval või püsival kiirusel.

1.2.   Sisepõlemismootorid kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest:

| 1.2.1. | sisepõlemis-kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid; |
| --- | --- |

1.2.1.

sisepõlemis-kolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid), välja arvatud vabakolbmootorid;

| 1.2.2. | pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid). |
| --- | --- |

1.2.2.

pöördkolbmootorid (ottomootorid või diiselmootorid).

2.   MÕISTED

2.1.   „Mootori tüübikinnitus”– mootoritüübi kinnitus seoses mootori kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 4. lisas sätestatud korras;

2.2.   „mootoritüüpkonna tüübikinnitus”– tüüpkonda kuuluvate mootorite tüübikinnitus seoses mootorite kasuliku võimsusega, mida mõõdetakse käesoleva eeskirja 5. ja 6. lisas sätestatud korras;

2.3.   „mootoritüüp”– mootorite kategooria, mis ei erine käesoleva eeskirja 1. lisa 3. liites määratletud mootori põhiomaduste poolest;

2.4.   „mootoritüüpkond”– tootja määratud rühm mootoreid, mis vastavad konstruktsiooni poolest käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud rühmitamiskriteeriumitele;

2.5.   „algmootor”– mootoritüüpkonnast valitud mootor, mis vastab käesoleva eeskirja 5. lisas sätestatud nõuetele;

2.6.   „kasulik võimsus”– võimsus, mis mõõdetakse katsestendil vastaval mootori pöörlemissagedusel väntvõlli või samaväärse seadise otsal käesoleva eeskirja 1. lisa tabelis 4 loetletud abi- ja lisaseadmete toel ning määratakse kindlaks atmosfääri normtingimustel;

2.7.   „nimivõimsus”– mootori kasulik võimsus nimipöörlemissagedusel (tootja esitatud);

2.8.   „suurim kasulik võimsus”– kasuliku võimsuse suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel;

2.9.   „nimipöörlemissagedus”– suurim pöörlemissagedus täiskoormusel, mida võimaldab pöörlemissageduse regulaator vastavalt tootja määrangutele, või pöörlemissageduse regulaatori puudumise korral kiirus, mille juures mootori väljundvõimsus on suurim, vastavalt tootja esitatud andmetele;

2.10.   „suurimale kasulikule võimsusele vastav pöörlemissagedus”– mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab vastavalt tootja esitatud andmetele suurima kasuliku võimsuse;

2.11.   „suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus”– mootori pöörlemissagedus, mille juures mootor saavutab vastavalt tootja esitatud andmetele suurima pöördemomendi;

2.12.   „suurim pöördemoment”– kasuliku pöördemomendi suurim väärtus, mis mõõdetakse mootori täiskoormusel.

3.   TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

3.1.   Taotluse mootoritüübi või mootoritüüpkonna tüübikinnituseks seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega esitab tootja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja.

3.2.   Tüübikinnituse taotlusega peavad kaasas olema järgmised dokumendid kolmes eksemplaris: mootoritüübi või -tüüpkonna kirjeldus, mis sisaldab kõiki käesoleva eeskirja 1. lisas osutatud asjakohaseid üksikasju.

3.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituse saamiseks esitatud mootoritüübi näidis, või kui tegu on mootoritüüpkonnaga, algmootor, millele on paigaldatud käesoleva eeskirja 4. lisaga ettenähtud seadmed.

4.   TÜÜBIKINNITUS

4.1.   Kui käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saamiseks esitatud mootori võimsus on mõõdetud kooskõlas punktis 5 esitatud tehniliste nõuetega, antakse mootoritüübile või -tüüpkonnale tüübikinnitus.

4.2.   Igale kinnitatud mootoritüübile või -tüüpkonnale antakse tüübikinnitusnumber. Selle kaks esimest numbrit (eeskirja praeguse versiooni puhul 01) näitavad tüübikinnituse andmise ajaks käesolevasse eeskirja viimati tehtud oluliste tehniliste muudatuste seeriat. Üks ja sama kokkuleppeosaline ei tohi anda sama numbrit teisele mootoritüübile või -tüüpkonnale.

4.3.   Teade mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohase tüübikinnituse andmise, laiendamise või andmata jätmise kohta esitatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastaval vormil.

4.4.   Igale mootorile, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale, paigaldatakse tüübikinnituse vormil kindlaks määratud hästi märgatavasse ja hõlpsasti juurdepääsetavasse kohta rahvusvaheline tüübikinnitusmärk, mis koosneb järgmistest elementidest:

| 4.4.1. | ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

ringjoonega ümbritsetud E-täht, millele järgneb tüübikinnituse andnud riigi tunnusnumber (2);

| 4.4.2. | punktiga 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.
  Teise võimalusena võib tootja otsustada, et selle asemel, et kinnitada osutatud tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid mootori külge, antakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud mootoriga kaasa asjaomast teavet sisaldav dokument, et tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid oleks võimalik kinnitada sõidukile. |
| --- | --- |

4.4.2.

punktiga 4.4.1 ette nähtud ringist paremal käesoleva eeskirja number, millele järgneb R-täht, mõttekriips ja tüübikinnitusnumber.

Teise võimalusena võib tootja otsustada, et selle asemel, et kinnitada osutatud tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid mootori külge, antakse käesoleva eeskirja alusel tüübikinnituse saanud mootoriga kaasa asjaomast teavet sisaldav dokument, et tüübikinnitusmärgid ja -sümbolid oleks võimalik kinnitada sõidukile.

4.5.   Kui mootor vastab ühe või mitme teise kokkuleppele lisatud eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootoritüübile või -tüüpkonnale, ei pea käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse andnud riik punktis 4.4.1 ette nähtud sümbolit kordama; sel juhul lisatakse kõigi eeskirjade numbrid ja sümbolid, mille alusel tüübikinnitus on antud riigis, mis käesoleva määruse kohaselt tüübikinnituse on andnud, vertikaalsetesse tulpadesse punktis 4.4.1 kirjeldatud sümbolist paremale.

4.6.   Tüübikinnitusmärk paigutatakse tootja kinnitatud andmeplaadile või selle lähedusse.

4.7.   Näited tüübikinnitusmärgi kujunduse kohta on esitatud käesoleva eeskirja 3. lisas.

4.8.   Igal mootoril, mis vastab käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud mootoritüübile või mootoritüüpkonnale, peab lisaks tüübikinnitusmärgile olema:

| 4.8.1. | mootori tootja kaubamärk või kaubanimi; |
| --- | --- |

4.8.1.

mootori tootja kaubamärk või kaubanimi;

| 4.8.2. | tootja mootorikood. |
| --- | --- |

4.8.2.

tootja mootorikood.

5.   TEHNILISED NÕUDED JA KATSED

5.1.   Üldteave

Mootori võimsust mõjutavad osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja monteeritud nii, et tavakasutuses mootor vastaks sellele mõjuvast vibratsioonist hoolimata käesoleva eeskirja sätetele.

5.2.   Sisepõlemismootorite katsete kirjeldus

5.2.1.   Kasuliku võimsuse katse ajal peavad ottomootorid töötama maksimaalse gaasiga ja diiselmootorid sissepritsepumba kindlaksmääratud täiskoormusel, kusjuures mootorile peavad olema paigaldatud käesoleva eeskirja 4. lisa tabelis 1 osutatud seadmed.

5.2.2.   Mõõtmised tehakse piisaval mootori pöörlemissageduste arvul, et määrata õigesti võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad tootja soovitatud väikseima ja suurima pöörlemissageduse vahel. Kiiruste vahemik peab hõlmama pöörlemissagedusi, mille juures mootor saavutab nimivõimsuse, suurima võimsuse ja suurima pöördemomendi.

5.2.3.   Kasutatakse järgmist kütust:

| 5.2.3.1. | bensiiniga töötavad ottomootorid:
  kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

bensiiniga töötavad ottomootorid:

kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust.

| 5.2.3.2. | veeldatud naftagaasiga töötavad ottomootorid:






  5.2.3.2.1. | kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 7. lisas osutatud etalonkütustest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

veeldatud naftagaasiga töötavad ottomootorid:

5.2.3.2.1.

kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 7. lisas osutatud etalonkütustest;

| 5.2.3.2.2. | mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:
  kasutatakse 7. lisas nimetatud madalaima C3-sisaldusega etalonkütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:

kasutatakse 7. lisas nimetatud madalaima C3-sisaldusega etalonkütust, või

| 5.2.3.2.3. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud.

| 5.2.3.2.4. | Kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

Kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes.

| 5.2.3.3. | Maagaasiga töötavad ottomootorid:






  5.2.3.3.1. | Kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 7. lisas osutatud etalonkütustest; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Maagaasiga töötavad ottomootorid:

5.2.3.3.1.

Kütusekogust automaatselt reguleeriva mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust. Vaidluse korral kasutatakse üht 7. lisas osutatud etalonkütustest;

| 5.2.3.3.2. | mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe indeks on vähemalt 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas nimetatud etalonkütust GR, st kõrgeima Wobbe indeksiga kütust, või |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

mootori puhul, mis ei reguleeri kütusekogust automaatselt:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe indeks on vähemalt 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas nimetatud etalonkütust GR, st kõrgeima Wobbe indeksiga kütust, või

| 5.2.3.3.3. | ühe konkreetse kütuserühma jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe indeks on vähemalt 52,6 M/Jm3 (20 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 M/Jm– 3 (20 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks. Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust GR, kui mootor on märgistatud H-gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe indeksiga kütust, või (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

ühe konkreetse kütuserühma jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse turul kättesaadavat kütust, mille Wobbe indeks on vähemalt 52,6 M/Jm3 (20 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud H-rühma gaaside jaoks, või vähemalt 47,2 M/Jm– 3 (20 °C; 101,3 kPa), kui mootor on märgistatud L-rühma gaaside jaoks. Vaidluse korral kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust GR, kui mootor on märgistatud H-gaaside jaoks, või etalonkütust G23, kui mootor on märgistatud L-gaaside jaoks, st asjakohase rühma kõrgeima Wobbe indeksiga kütust, või (3)

| 5.2.3.3.4. | ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:
  kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

ühe konkreetse kütusekoostise jaoks märgistatud mootori puhul:

kasutatakse kütust, mille jaoks mootor on märgistatud.

| 5.2.3.3.5. | Kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

Kasutatud kütus täpsustatakse katsearuandes.

| 5.2.3.4. | Diiselmootorid:
  kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust.
  Katses kasutatud kütuse valikul võetakse aluseks heitgaasi piirnormid, millele mootoritüüp või mootoritüüpkond peab vastama. Võttes aluseks võimsusklassid, mida on kirjeldatud eeskirjas, millega kehtestatakse ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate survesüütemootorite tüübikinnitust seoses mootoritest lähtuva saasteaineheitega, valitakse etalonkütus järgmisel viisil: | võimsusklasside D–G puhul 7. lisa tabel 1 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.4.

Diiselmootorid:

kütusena kasutatakse 7. lisas osutatud etalonkütust.

Katses kasutatud kütuse valikul võetakse aluseks heitgaasi piirnormid, millele mootoritüüp või mootoritüüpkond peab vastama. Võttes aluseks võimsusklassid, mida on kirjeldatud eeskirjas, millega kehtestatakse ühtsed sätted, milles käsitletakse põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele ning väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate survesüütemootorite tüübikinnitust seoses mootoritest lähtuva saasteaineheitega, valitakse etalonkütus järgmisel viisil:

võimsusklasside D–G puhul 7. lisa tabel 1

| | võimsusklasside H–K puhul 7. lisa tabel 2 |
| --- | --- |

võimsusklasside H–K puhul 7. lisa tabel 2

| | võimsusklasside L–R puhul 7. lisa tabel 3 |
| --- | --- |

võimsusklasside L–R puhul 7. lisa tabel 3

Võimsusklasside H–K puhul võib soovi korral kasutada 7. lisa tabelis 1 ette nähtud etalonkütust.

5.2.4.   Mõõtmised tehakse kooskõlas käesoleva eeskirja 5. lisa sätetega.

5.2.5.   Katsearuanne sisaldab katsetulemusi ja kõiki käesoleva eeskirja 4. lisa liites loetletud arvutusi, mida on vaja kasuliku võimsuse kindlaksmääramiseks, ning käesoleva eeskirja 1. lisas loetletud mootori näitajaid.

5.3.   Tulemuste tõlgendamine

5.3.1.   Kasulik võimsus

Mootori (või algmootori) tootja deklareeritud kasulik võimsus on vastuvõetav, kui see ei erine tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud korrigeeritud väärtustest rohkem kui alljärgnevas tabelis osutatud väärtuste võrra.

| Mootori tüüp | Nimivõimsus [%] | Kõvera teised mõõtepunktid [%] | Mootori pöörlemissageduse hälve [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldine | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Mootori tüüp

Nimivõimsus [%]

Kõvera teised mõõtepunktid [%]

Mootori pöörlemissageduse hälve [%]

Üldine

± 2

± 4

± 1,5

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid

± 4

± 6

± 4

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid

± 4

± 10

± 4

5.3.2.   Nimipöörlemissagedus

Tootja deklareeritud nimipöörlemissagedus ei tohi tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud väärtusest erineda rohkem kui 100 min– 1 võrra. Sädesüütega bensiinimootorite puhul ei tohi tootja deklareeritud nimipöörlemissagedus tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril mõõdetud väärtusest erineda regulaatoriga varustatud mootorite puhul rohkem kui 150 min– 1 võrra ja regulaatorita mootorite puhul 350 min– 1 võrra või 4 protsenti (olenevalt sellest, kumb on väiksem).

5.3.3.   Kütusekulu

Mootori (või algmootori) tootja esitatud kütuse erikulu kõver on vastuvõetav, kui see ei erine kõikide mõõtepunktide puhul tehnilises teenistuses katsetamiseks esitatud mootoril samades punktides mõõdetud väärtustest enam kui ± 8 %.

5.3.4.   Mootoritüüpkond

Kui algmootor vastab punktides 5.3.1 ja 5.3.2 esitatud tingimustele, peetakse kõikide tüüpkonda kuuluvate mootorite kohta esitatud asjaomaseid kõveraid automaatselt vastuvõetavaks.

6.   TOODANGU NÕUETELE VASTAVUS

Toodangu nõuetele vastavust tuleb kontrollida kooskõlas kokkuleppe 2. liitega (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) ning see peab vastama järgmistele nõuetele.

| 6.1. | Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile. |
| --- | --- |

6.1.

Käesoleva eeskirja kohaselt tüübikinnituse saanud mootorid peavad olema valmistatud nii, et need vastavad kinnitatud tüübile.

| 6.2. | Toodangu nõuetele vastavuse kontrolli miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud. |
| --- | --- |

6.2.

Toodangu nõuetele vastavuse kontrolli miinimumnõuded, mis on sätestatud käesoleva eeskirja 6. lisas, peavad olema täidetud.

7.   KARISTUSED TOODANGU NÕUETELE MITTEVASTAVUSE KORRAL

7.1.   Mootoritüübile või mootoritüüpkonnale käesoleva eeskirja kohaselt antud kinnituse võib tühistada, kui punktis 6.1 sätestatud nõuded ei ole täidetud või kui tüübikinnitusmärki kandev mootor või mootoritüüpkond ei vasta kinnitatud tüübile.

7.2.   Kui käesolevat eeskirja kohaldav 1958. aasta kokkuleppe osaline tühistab tüübikinnituse, mille ta on eelnevalt andnud, teatab ta sellest kohe teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

8.   MOOTORITÜÜBI VÕI -TÜÜPKONNA TÜÜBIKINNITUSE MUUTMINE JA LAIENDAMINE

8.1.   Igast 1. lisas osutatud näitajatega seotud muudatusest mootoritüübis või mootoritüüpkonnas tuleb teatada mootoritüübi või mootoritüüpkonna kinnitanud tüübikinnitusasutusele. Seejärel võib tüübikinnitusasutus kas:

| 8.1.1. | võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või |
| --- | --- |

8.1.1.

võtta seisukoha, et tehtud muudatused ei mõju tõenäoliselt kahjustavalt ja et mootor vastab igal juhul endiselt nõuetele, või

| 8.1.2. | nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet. |
| --- | --- |

8.1.2.

nõuda katsete läbiviimise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt täiendavat katsearuannet.

8.2.   Tüübikinnituse kinnitamisest või sellest keeldumisest teatatakse käesolevat eeskirja kohaldavatele kokkuleppeosalistele punktis 4.3 kindlaksmääratud korras, märkides ära asjaomased muudatused.

8.3.   Tüübikinnitusasutus, mis väljastab tüübikinnituse laienduse, määrab sellisele laiendusele seerianumbri ning teatab sellest käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades selleks käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

9.   TOOTMISE LÕPETAMINE

Kui tüübikinnituse omanik lõpetab käesoleva eeskirja kohaselt kinnituse saanud mootoritüübi või mootoritüüpkonna tootmise, teatab ta sellest tüübikinnituse andnud asutusele. Pärast sellise teatise saamist teatab kõnealune asutus sellest teistele käesolevat eeskirja kohaldavatele 1958. aasta kokkuleppe osalistele, kasutades käesoleva eeskirja 2. lisas esitatud näidisele vastavat teatisevormi.

10.   TÜÜBIKINNITUSKATSETE EEST VASTUTAVATE TEHNILISTE TEENISTUSTE NING TÜÜBIKINNITUSASUTUSTE NIMED JA AADRESSID

Käesolevat eeskirja kohaldavad kokkuleppeosalised edastavad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni sekretariaadile tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavate tehniliste teenistuste ja/või nende tüübikinnitusasutuste nimed ja aadressid, kes annavad tüübikinnitusi ja kellele tuleb saata vormikohased teatised teistes riikides välja antud tüübikinnituste, nende laiendamise, andmata jätmise, tühistamise või tootmise lõpetamise kohta.

---

(1)  nagu on määratletud sõidukite ehitust käsitlevas konsolideeritud resolutsioonis (R.E.3) (ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punkt 2). – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  1958. aasta kokkuleppe osalisriikide tunnusnumbrid on esitatud sõidukite ehitust käsitleva resolutsiooni (R.E.3) 3. lisas (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3) – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)

„Wobbe indeks (alumine Wl või ülemine Wu)”– gaasi mahuühiku kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades normtingimustes:

---

1. LISA

Sisepõlemismootori põhinäitajad ja katsete tegemisega seotud üldteave

Algmootor/mootoritüüp (1): ...

1.   Üldteave

1.1.   Mark (ettevõtte nimi): ...

1.2.   Algmootori ja vajaduse korral mootoritüüpkonna (-tüüpkondade) tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (2) ...

1.3.   Tootja tüübikood, nagu see on märgitud mootori(te)le (2): ...

1.4.   Mootoriga käitatavate masinate tehnilised andmed (2): ...

1.5.   Tootja nimi ja aadress: ...

1.6.   Vajaduse korral tootja volitatud esindaja nimi ja aadress: ...

1.7.   Mootori identifitseerimisnumbri asukoht, kodeering ja kinnitusviis: ...

1.8.   Tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: ...

1.9.   Koostetehas(t)e aadress(id): ...

2.   Lisatud dokumendid

2.1.   Algmootori(te) põhinäitajad (vt 1. liide) ...

2.2.   Mootoritüüpkonna põhinäitajad (vt 2. liide) ...

2.3.   Mootoritüüpkonda kuuluvate mootoritüüpide põhinäitajad (vt 3. liide) ...

3.   Liikurmasinate mootoriga seotud osade näitajad (vajaduse korral) ...

4.   Algmootori fotod ...

5.   Muude lisatud dokumentide loetelu:

| 5.1. | 1. liide/2. liide/3. liide (1) |
| --- | --- |

5.1.

1. liide/2. liide/3. liide (1)

| 5.2. | Mootori/algmootori ja mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad (tootja deklareeritud) (1) |
| --- | --- |

5.2.

Mootori/algmootori ja mootoritüüpkonda kuuluvate mootorite võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad (tootja deklareeritud) (1)

| 5.3. | Vajaduse korral muud lisatud dokumendid: ... |
| --- | --- |

5.3.

Vajaduse korral muud lisatud dokumendid: ...

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Loetleda tüübid ja mudelid.

1. Liide

MOOTORI/ALGMOOTORI PÕHINÄITAJAD
   (1)

1.   Mootori kirjeldus

1.1.   Tootja: ...

1.2.   Valmistaja mootorikood: ...

1.3.   Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (1)

1.4.   Silindri läbimõõt (2): ... mm

1.5.   Kolvi käik (2): ... mm

1.6.   Silindrite arv, paigutus ja süütejärjekord: ...

1.7.   Mootori töömaht (3): ... cm3

1.8.   Surveaste (4): ...

1.9.   Põlemissüsteemi kirjeldus: ...

1.10.   Põlemiskambri ja kolvipea joonis (joonised): ...

1.11.   Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ...

1.12.   Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (1)

1.12.1.   Vedelikjahutus

1.12.1.1.   Jahutusvedeliku liik: ...

1.12.1.2.   Ringluspump (-pumbad): jah/ei (1)

1.12.1.3.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.12.1.4.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.12.2.   Õhkjahutus

1.12.2.1.   Puhur: jah/ei (1)

1.12.2.2.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.12.2.3.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.13.   Tootja lubatud temperatuur

1.13.1.   Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundpunktis: ... K

1.13.2.   Õhkjahutus: võrdluspunkt: ...

1.13.3.   Maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K

1.13.4.   Ülelaade õhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis (vajaduse korral): ... K

1.13.5.   Heitgaasi maksimaalne temperatuur mõõdetuna väljalasketoru(de) punktis, mis külgneb väljalasketorustiku välisääriku(te)ga: ... K

| Määrdeaine temperatuur | : | minimaalne: ... K
  maksimaalne: ... K |
| --- | --- | --- |

Määrdeaine temperatuur

:

minimaalne: ... K

maksimaalne: ... K

1.14.   Ülelaadur: jah/ei (1)

1.14.1.   Mark: ...

1.14.2.   Tüüp: ...

1.14.3.   Süsteemi kirjeldus (näiteks suurim ülelaadimisrõhk, vajaduse korral piirdeklapp):

1.14.4.   Vahe-jahuti: jah/ei (1)

1.15.   Sisselaskesüsteem: Suurim lubatud hõrendus sisselaskel mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusega: ... kPa

1.16.   Väljalaskesüsteem: suurim lubatud vasturõhk väljalaskel mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel: ... kPa

2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

2.1.   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (1)

2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes jagudes)

2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (1)

2.2.1.1.   Mark (margid): ...

2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv ...

2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

2.2.1.5.   Katalüütilise reaktsiooni tüüp: ...

2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...

2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...

2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...

2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...

2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (asukohad ja maksimaalsed/minimaalsed kaugused mootorist): ...

2.2.1.12.   Tavaline töötemperatuuride vahemik (K): ...

2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

2.2.1.13.1.   Katalüütiliseks reaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (1)

2.2.2.   Hapnikusensor: jah/ei (1)

2.2.2.1.   Mark (margid): ...

2.2.2.2.   Tüüp: ...

2.2.2.3.   Asukoht: ...

2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (1)

2.2.3.1.   Tüüp (õhuimpulss, õhupump jne): ...

2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (1)

2.2.4.1.   Omadused (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

2.2.5.   Kübemefilter: jah/ei (1)

2.2.5.1.   Kübemefiltri mõõtmed ja maht: ...

2.2.5.2.   Kübemefiltri tüüp ja ehitus: ...

2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ...

2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (1)

2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...

3.   Kütusetoide diiselmootorite puhul

3.1.   Kütusepump

3.1.1.   Rõhk või selle epüür (4): ... kPa

3.2.   Sissepritsesüsteem

3.2.1.   Pump

3.2.1.1.   Mark (margid): ...

3.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.1.3.   Kütuse suurim sissepritsemaht: ... mm3
   (1)
   (4) takti või tsükli kohta pumba täiskoormusel ja pöörlemissagedusel vastavalt ... min– 1 (nominaalne) ja ... min– 1 (suurimale pöördemomendile vastav), või epüür: ...

3.2.1.3.1.   Märkida kasutatud meetod: mootoristendil/pumbastendil (1)

3.2.1.4.   Eelsissepritse

3.2.1.4.1.   Eelsissepritse kõver (4): ...

3.2.1.4.2.   Ajastus (4): ...

3.2.2.   Sissepritsetorustik

3.2.2.1.   Pikkus: ... mm

3.2.2.2.   Siseläbimõõt: ... mm

3.2.3.   Pihusti(d)

3.2.3.1.   Mark (margid): ...

3.2.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.3.3.   Avanemisrõhk või selle epüür (1)
   (4): ... kPa

3.2.4.   Pöörlemissageduse regulaator

3.2.4.1.   Mark (margid): ...

3.2.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.4.3.   Pöörlemissagedus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus (4): ... min– 1

3.2.4.4.   Suurim pöörlemissagedus koormuseta (4): ... min– 1

3.2.4.5.   Pöörlemissagedus tühikäigul (4): ... min– 1

3.3.   Külmkäivitussüsteem

3.3.1.   Mark (margid): ...

3.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.3.3.   Kirjeldus: ...

3.3.4.   Mootori elektrooniline juhtimisseade

3.3.4.1.   Mark (margid): ...

3.3.4.2.   Tüüp: ...

3.3.4.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

3.3.4.4.   Lisadokumentatsioon: ...

4.   Kütusetoide ottomootorite puhul

4.1.   Karburaator

4.1.1.   Mark (margid): ...

4.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.2.   Kaudne sissepritse: ühepunktiline või mitmepunktiline (1)

4.2.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.3.   Otsesissepritse

4.3.1.   Mark (margid): ...

4.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.4.   Kütusevool (g/h) ja õhu-kütuse suhe nimipöörlemissagedusel ja täielikult avatud seguklapi korral: ...

4.5   Mootori elektrooniline juhtimisseade: ...

4.5.1.   Mark (margid): ...

4.5.2.   Tüüp: ...

4.5.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

4.5.4.   Lisadokumentatsioon: ...

5.   Gaasijaotusfaasid

5.1.   Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või samaväärsed andmed: ...

5.2.   Lävilõtk ja/või seadistusvahemikud (1): ...

5.3.   Muudetavate gaasijaotusfaasidega süsteem (kui on olemas, kus: sisselaskel ja/või väljalaskel) (1):

5.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

5.3.2.   Nuki faasinihkenurk ...

6.   Sisse- ja väljalaskeakende paigutus

6.1.   Paigutus, suurus ja arv: ...

7.   Süütesüsteem

7.1.   Süütepool

7.1.1.   Mark (margid): ...

7.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.1.3.   Arv: ...

7.2.   Süüteküünal (süüteküünlad)

7.2.1.   Mark (margid): ...

7.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.3.   Magneeto

7.3.1.   Mark (margid): ...

7.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.4.   Süüteajastus

7.4.1.   Ülemise surnud punkti (väntvõlli pöördenurgad) suhtes varane staatiline ...

7.4.2.   Vajaduse korral varase süüte kõver ...

8.   Mootori jõudlus (tootja esitatud)

| Nimipöörlemissagedus (min– 1) | |
| --- | --- |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (min– 1) | |
| Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (min– 1) | |
| Nimivõimsus (kW) | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | |
| Suurim kasulik pöördemoment (Nm) | |

Nimipöörlemissagedus (min– 1)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (min– 1)

Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (min– 1)

Nimivõimsus (kW)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Suurim kasulik pöördemoment (Nm)

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

(3)  Arvutatakse piiga (π = 3,1416) ja ümardatakse lähima väärtuseni kuupsentimeetrites (cm3).

(4)  Märkida lubatud hälve.

2. liide

MOOTORITÜÜPKONNA PÕHINÄITAJAD

1.   Ühised parameetrid (1)

1.1.   Töötsükkel: ...

1.2.   Jahutusvahend ...

1.3.   Õhu sisselaskeviis: ...

1.4.   Põlemiskambri tüüp/ehitus: ...

1.5.   Klapp ning sisse- ja väljalaskeaknad – paigutus, mõõtmed ja arv: ...

1.6.   Toitesüsteem: ...

1.7.   Mootori juhtimissüsteemid

Identifitseerimine joonisenumbri(te) alusel: ...

1.7.1.   Õhu vahejahuti: ...

1.7.2.   heitgaasitagastus (2): ...

1.7.3.   vee pihustamine/emulsioon (2): ...

1.7.4.   õhu sissepuhe (2): ...

1.8.   Identse (algmootori puhul madalaima) suhte tõestus: süsteemi maht/kütusekulu töötsükli kohta vastavalt diagrammi(de) numbri(te)le (3): ...

2.   Mootoritüüpkonna andmed

2.1.   Mootoritüüpkonna nimi: ...

2.2.   Tüüpkonda kuuluvate mootorite tehnilised andmed: ...

| Tehniline näitaja | Tüüpkonda kuuluvad mootorid | Algmootor (1) |
| --- | --- | --- |
| Mootori tüüp | | | | | |
| Silindrite arv | | | | | |
| Nimipöörlemissagedus (min– 1) | | | | | |
| Kütusekulu töötsükli kohta (mm3) diiselmootorite puhul, kütusevool (g/h) ottomootorite puhul | | | | | |
| Nimivõimsus (kW) | | | | | |
| Suurim kasulik võimsus (kW) | | | | | |
| Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (min– 1) | | | | | |
| Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (min– 1) | | | | | |
| Kütusekulu töötsükli kohta (mm3) | | | | | |
| Suurim pöördemoment (Nm) | | | | | |
| Minimaalne pöörlemissagedus tühikäigul (min– 1) | | | | | |
| Silindri töömaht (protsentides suurimast töömahust) (vt 5. lisa punkt 1.3) | | | | | |

Tehniline näitaja

Tüüpkonda kuuluvad mootorid

Algmootor (1)

Mootori tüüp

Silindrite arv

Nimipöörlemissagedus (min– 1)

Kütusekulu töötsükli kohta (mm3) diiselmootorite puhul, kütusevool (g/h) ottomootorite puhul

Nimivõimsus (kW)

Suurim kasulik võimsus (kW)

Suurimale võimsusele vastav pöörlemissagedus (min– 1)

Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus (min– 1)

Kütusekulu töötsükli kohta (mm3)

Suurim pöördemoment (Nm)

Minimaalne pöörlemissagedus tühikäigul (min– 1)

Silindri töömaht (protsentides suurimast töömahust) (vt 5. lisa punkt 1.3)

---

(1)  Täpsed andmed on esitatud 1. lisa 1. liites.

(2)  Esitada kõik asjakohased tehnilised andmed.

(3)  Vt 5. lisa punkt 3.10.

3. liide

TÜÜPKONDA KUULUVATE MOOTORITÜÜPIDE PÕHINÄITAJAD
   (1)

1.   Mootori kirjeldus

1.1.   Tootja: ...

1.2.   Tootja mootorikood: ...

1.3.   Tsükkel: neljataktiline/kahetaktiline (2)

1.4.   Silindri läbimõõt (3): ... mm

1.5.   Kolvi käik (3): ... mm

1.6.   Silindrite arv, paigutus ja süütejärjekord: ...

1.7.   Mootori töömaht (4): ... cm3

1.8.   Nimipöörlemissagedus: ... min– 1

1.9.   Suurimale pöördemomendile vastav pöörlemissagedus: ... min– 1

1.10.   Surveaste (5): ...

1.11.   Põlemissüsteemi kirjeldus: ...

1.12.   Põlemiskambri ja kolvipea joonis(ed): ...

1.13.   Sisse- ja väljalaskeakende minimaalne ristlõikepindala: ...

1.14.   Jahutussüsteem: vedelik-/õhkjahutus (2)

1.14.1.   Vedelikjahutus

1.14.1.1.   Jahutusvedeliku liik: ...

1.14.1.2.   Ringluspump (-pumbad): jah/ei (2)

1.14.1.3.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.14.1.4.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.14.2.   Õhkjahutus

1.14.2.1.   Puhur: jah/ei (2)

1.14.2.2.   Näitajad või mark (margid) ja tüüp (tüübid) (vajaduse korral): ...

1.14.2.3.   Ülekandesuhe (ülekandesuhted) (vajaduse korral): ...

1.15.   Tootja lubatud temperatuur

1.15.1.   Vedelikjahutus: maksimaalne temperatuur väljundpunktis: ... K

| Õhkjahutus | : | võrdluspunkt: ...
  maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K |
| --- | --- | --- |

Õhkjahutus

:

võrdluspunkt: ...

maksimaalne temperatuur võrdluspunktis: ... K

1.15.3.   Ülelaadeõhu maksimaalne temperatuur sisselaske vahejahuti väljundpunktis (vajaduse korral): ... K

1.15.4.   Heitgaasi maksimaalne temperatuur mõõdetuna väljalasketoru(de) punktis, mis külgneb väljalasketorustiku välisääriku(te)ga: ... K

| Määrdeaine temperatuur | : | minimaalne: ... K
  maksimaalne: ... K |
| --- | --- | --- |

Määrdeaine temperatuur

:

minimaalne: ... K

maksimaalne: ... K

1.16.   Ülelaadur: jah/ei (2)

1.16.1.   Mark: ...

1.16.2.   Tüüp: ...

1.16.3.   Süsteemi kirjeldus (näiteks suurim ülelaadimisrõhk, vajaduse korral piirdeklapp): ...

1.16.4.   Vahejahuti: jah/ei (1)

1.17.   Sisselaskesüsteem: Suurim lubatud hõrendus sisselaskel mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusega: ... kPa

1.18.   Väljalaskesüsteem: suurim lubatud vasturõhk väljalaskel mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel: ... kPa

2.   Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed

2.1   Karterigaaside tagasijuhtimise seade: jah/ei (2) ...

2.2.   Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja kui neid ei ole kirjeldatud muudes punktides)

2.2.1.   Katalüüsmuundur: jah/ei (2)

2.2.1.1.   Mark (margid): ...

2.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

2.2.1.3.   Katalüüsmuundurite ja nende elementide arv ...

2.2.1.4.   Katalüüsmuunduri(te) mõõtmed ja maht: ...

2.2.1.5.   Katalüütilise reaktsiooni tüüp: ...

2.2.1.6.   Väärismetallide koguhulk: ...

2.2.1.7.   Suhteline kontsentratsioon: ...

2.2.1.8.   Substraat (struktuur ja materjal): ...

2.2.1.9.   Elemendi tihedus: ...

2.2.1.10.   Katalüüsmuunduri(te) korpuse tüüp: ...

2.2.1.11.   Katalüüsmuunduri(te) paiknemine (asukohad ja maksimaalsed/minimaalsed kaugused mootorist): ...

2.2.1.12.   Tavapärane töövahemik (K): ...

2.2.1.13.   Kasutatav reaktiiv (vajaduse korral): ...

2.2.1.13.1.   Katalüütiliseks reaktsiooniks vajaliku reaktiivi tüüp ja kontsentratsioon: ...

2.2.1.13.2.   Reaktiivi tavaline töötemperatuuride vahemik: ...

2.2.1.13.3.   Rahvusvaheline standard (vajaduse korral): ...

2.2.1.14.   NOx andur: jah/ei (2)

2.2.2.   Hapnikuandur: jah/ei (2)

2.2.2.1.   Mark (margid): ...

2.2.2.2.   Tüüp: ...

2.2.2.3.   Asukoht: ...

2.2.3.   Õhu sissepuhe: jah/ei (2)

2.2.3.1.   Tüüp (muutuv õhuvool, õhupump jne): ...

2.2.4.   Heitgaasitagastus: jah/ei (2)

2.2.4.1.   Näitajad (jahutatud/jahutamata, kõrgsurve/madalsurve jne): ...

2.2.5.   Kübemefilter: jah/ei (2)

2.2.5.1.   Kübemefiltri mõõtmed ja maht: ...

2.2.5.2.   Kübemefiltri tüüp ja ehitus: ...

2.2.5.3.   Paiknemine (asukoht ja maksimaalne/minimaalne kaugus mootorist): ...

2.2.5.4.   Regenereerimismeetod või -süsteem, kirjeldus ja/või joonised: ...

2.2.5.5.   Tavaline töötemperatuuri (K) ja -rõhu (kPa) vahemik: ...

2.2.6.   Muud süsteemid: jah/ei (2)

2.2.6.1.   Kirjeldus ja töö: ...

3.   Kütusetoide diiselmootorite puhul

3.1.   Kütusepump

Rõhk (1) või selle epüür: ... kPa

3.2.   Sissepritsesüsteem

3.2.1.   Pump

3.2.1.1.   Mark (margid): ...

3.2.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.1.3.   Kütuse suurim sissepritsemaht: ... mm3
   (1)
   (5) takti või tsükli kohta pumba täiskoormusel ja pöörlemissagedusel vastavalt ... min– 1 (nominaalne) ja ... min– 1 (suurimale pöördemomendile vastav), või epüür: ...

3.2.1.3.1.   Märkida kasutatud meetod: mootoristendil/pumbastendil (2)

3.2.1.4.   Eelsissepritse

3.2.1.4.1.   Eelsissepritse kõver (5): ...

3.2.1.4.2.   Ajastus (5): ...

3.2.2.   Sissepritsetorustik

3.2.2.1.   Pikkus: ... mm

3.2.2.2.   Siseläbimõõt: ... mm

3.2.3.   Pihusti(d)

3.2.3.1.   Mark (margid): ...

3.2.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.3.3.   Avanemisrõhk või selle epüür (1)
   (5): ... kPa

3.2.4.   Pöörlemissageduse regulaator

3.2.4.1.   Mark (margid): ...

3.2.4.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.2.4.3.   Pöörlemissagedus, millest alates toimub täiskoormuse juures toitekatkestus (5): ... min– 1

3.2.4.4.   Suurim pöörlemissagedus koormuseta (5): ... min– 1

3.2.4.5.   Pöörlemissagedus tühikäigul (5): ... min– 1

3.3.   Külmkäivitussüsteem

3.3.1.   Mark (margid): ...

3.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

3.3.3.   Kirjeldus: ...

3.4   Mootori elektrooniline juhtimisseade:

3.4.1.   Mark (margid): ...

3.4.2.   Tüüp: ...

3.4.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

3.4.4.   Lisadokumentatsioon: ...

4.   Kütusetoide ottomootorite puhul

4.1.   Karburaator

4.1.1.   Mark (margid): ...

4.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.2.   Kaudne sissepritse: ühepunktiline või mitmepunktiline (1)

4.2.1.   Mark (margid): ...

4.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.3.   Otsesissepritse

4.3.1.   Mark (margid): ...

4.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

4.4.   Kütusevool (g/h) ja õhu-kütuse suhe nimipöörlemissagedusel ja täielikult avatud seguklapi korral

4.5.   Mootori elektrooniline juhtimisseade

4.5.1.   Mark (margid): ...

4.5.2.   Tüüp: ...

4.5.3.   Heitgaasiga seotud reguleerimisvõimalused: ...

4.5.4.   Lisadokumentatsioon: ...

5.   Gaasijaotusfaasid

5.1.   Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisfaasid surnud punktide suhtes või samaväärsed andmed: ...

5.2.   Lävilõtk ja/või seadistusvahemik (1): ...

5.3.   Muudetavate gaasijaotusfaasidega süsteem (kui on olemas, kus: sisselase ja/või väljalase) (1): ...

5.3.1.   Tüüp: pidev või kinni/lahti (1)

5.3.2.   Nuki faasinihkenurk ...

6.   Sisse- ja väljalaskeakende paigutus

6.1.   Paigutus, suurus ja arv: ...

7.   Süütesüsteem

7.1.   Süütepool

7.1.1.   Mark (margid): ...

7.1.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.1.3.   Arv

7.2.   Süüteküünal (süüteküünlad)

7.2.1.   Mark (margid): ...

7.2.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.3.   Magneeto

7.3.1.   Mark (margid): ...

7.3.2.   Tüüp (tüübid): ...

7.4.   Süüteajastus

7.4.1.   Ülemise surnud punkti (väntvõlli pöördenurgad) suhtes varane staatiline: ...

7.4.2.   Vajaduse korral varase süüte kõver: ...

---

(1)  Täpsed andmed on esitatud 1. lisa 1. liites.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Ümardatakse lähima kümnendikmillimeetrini.

(4)  Arvutatakse piiga (π = 3,1416) ja ümardatakse lähima väärtuseni kuupsentimeetrites (cm3).

(5)  Märkida lubatud hälve.

---

2. LISA

Image

Image

---

3. LISA

TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE KUJUNDUS

NÄIDIS A

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.4)

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile, näitab, et asjaomasele mootoritüübile on seoses kasuliku võimsuse mõõtmisega antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) eeskirja nr 120 kohaselt ning see kannab tüübikinnitusnumbrit 012492. Tüübikinnitusnumber näitab, et tüübikinnitus on antud kooskõlas eeskirjaga nr 120, mida on muudetud 01-seeria muudatustega.

NÄIDIS B

(vt käesoleva eeskirja punkti 4.5)

Image

Joonisel kujutatud tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud mootorile, näitab, et asjaomasele mootoritüübile on antud tüübikinnitus Madalmaades (E4) kooskõlas eeskirjadega nr 120 ja 96 (1). Tüübikinnitusnumbrite kaks esimest kohta näitavad, et vastava tüübikinnituse andmise kuupäevadel oli eeskirja nr 120 muudetud seeria 01 muudatustega ja eeskiri nr 96 hõlmas juba seeria 02 muudatusi.

---

(1)  Teine number on esitatud vaid näitena.

---

4. LISA

SISEPÕLEMISMOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISE MEETOD

1.   Käesolevaid sätteid kohaldatakse meetodi suhtes, mille abil määratakse kindlaks vahelduvkiirusel kasutatava sisepõlemismootori võimsuskõver täiskoormusel; kõver esitatakse püsikiirusel kasutatava sisepõlemismootori pöörlemissageduse, nimipöörlemissageduse ja nimivõimsuse funktsioonina.

2.   KATSETINGIMUSED

2.1.   Mootor peab olema vastavalt tootja soovitustele sisse sõidetud.

2.2.   Kui võimsust saab mõõta üksnes mootoril, millele on paigaldatud käigukast, võetakse arvesse käigukasti kasutegurit.

2.3.   Abi- ja lisaseadmed

2.3.1.   Paigaldatavad abi- ja lisaseadmed

Katse ajaks paigaldatakse katsestendile mootori ettenähtud rakenduses toimimiseks vajalikud abiseadmed (loetletud tabelis 1) võimaluse korral samas asendis kui ettenähtud rakenduses.

2.3.2.   Eemaldatavad abi- ja lisaseadmed

Katse ajaks eemaldatakse teatavad lisaseadmed, mis on seotud masina käitamisega ja mida võib paigaldada mootorile. Näitena on esitatud järgmine mittetäielik loetelu:

| i) | pidurite õhukompressor, |
| --- | --- |

i)

pidurite õhukompressor,

| ii) | roolivõimendi kompressor, |
| --- | --- |

ii)

roolivõimendi kompressor,

| iii) | vedrustuse kompressor, |
| --- | --- |

iii)

vedrustuse kompressor,

| iv) | kliimaseade |
| --- | --- |

iv)

kliimaseade

Kui abiseadmeid ei saa eemaldada, võib määrata kindlaks nende poolt koormuseta tingimustes kasutatava võimsuse ja liita selle mõõdetud mootorivõimsusele (vt märkus h tabelis 1). Kui see väärtus ületab katses kasutatud kiirusel mõõdetud suurimat võimsust rohkem kui 3 %, võib katsete eest vastutav teenistus seda kontrollida.

Tabel 1

Mootori võimsuse kindlaksmääramise katse jaoks paigaldatavad lisa- ja abiseadmed

| Nr | Lisa- ja abiseadmed | Paigaldatakse heitgaasikatse jaoks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Sisselaskesüsteem | |
| Sisselasketorustik | Jah |
| Karteri õhutussüsteem | Jah |
| Õhukulumõõtur | Jah |
| Õhufilter | Jah (1) |
| Sisselaskesummuti | Jah (1) |
| Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade | Jah, tootmise standardvarustus. Võimaluse korral reguleeritakse see kõige soodsamasse asendisse. |
| 2 | Väljalaskesüsteem | |
| Heitgaasi järeltöötlussüsteem | Jah, tootmise standardvarustus |
| Väljalasketorustik | Jah, tootmise standardvarustus |
| Ühendustorud | Jah (2) |
| Summuti | Jah (2) |
| Summutitoru | Jah (2) |
| Mootorpidur | Ei (3) |
| Ülelaadur | Jah |
| 3 | Kütusepump | Jah (4) |
| 4 | Karburatsiooniseadmed | |
| Karburaator | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne | Jah |
| Gaasimootorite seadmed | |
| Rõhuvähendi | Jah |
| Aurusti | Jah |
| Segisti | Jah |
| 5 | Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus) | |
| Eelfilter | Jah |
| Filter | Jah |
| Pump | Jah |
| Kõrgrõhutoru | Jah |
| Pihusti | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, andurid jne | Jah |
| Pöörlemissageduse regulaator/juhtimissüsteem | Jah |
| Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest | Jah |
| 6 | Vedelikjahutusseadmed | |
| Radiaator | Ei |
| Ventilaator | Ei |
| Ventilaatorikate | Ei |
| Veepump | Jah (5) |
| Termostaat | Jah (6) |
| 7 | Õhkjahutus | |
| Kate | Ei (7) |
| Ventilaator või puhur | Ei (7) |
| Temperatuurimuuteseade | Ei |
| 8 | Elektriseadmed | |
| Generaator | Jah (8) |
| Sädemejaotussüsteem | Jah |
| Pool või poolid | Jah |
| Juhtmestik | Jah |
| Süüteküünlad | Jah |
| Elektrooniline juhtimissüsteem, sealhulgas detonatsiooniandur/süüteviivitussüsteem | Jah |
| 9 | Ülelaadeseadmed | |
| Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul | Jah |
| Õhu vahejahuti | Jah (7)
   (9) |
| Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul) | Ei (7) |
| Jahutusvedeliku termostaat | Jah |
| 10 | Katsestendi abiventilaator | Jah, vajaduse korral |
| 11 | Saastetõrjeseade | Jah, tootmise standardvarustus (10) |
| 12 | Käivitusseadmed | Jah või katsestendi varustus (11) |
| 13 | Määrdeõli pump | Jah |

Nr

Lisa- ja abiseadmed

Paigaldatakse heitgaasikatse jaoks

1

Sisselaskesüsteem

Sisselasketorustik

Jah

Karteri õhutussüsteem

Jah

Õhukulumõõtur

Jah

Õhufilter

Jah (1)

Sisselaskesummuti

Jah (1)

Sisselasketorustiku induktsioonkütteseade

Jah, tootmise standardvarustus. Võimaluse korral reguleeritakse see kõige soodsamasse asendisse.

2

Väljalaskesüsteem

Heitgaasi järeltöötlussüsteem

Jah, tootmise standardvarustus

Väljalasketorustik

Jah, tootmise standardvarustus

Ühendustorud

Jah (2)

Summuti

Jah (2)

Summutitoru

Jah (2)

Mootorpidur

Ei (3)

Ülelaadur

Jah

3

Kütusepump

Jah (4)

4

Karburatsiooniseadmed

Karburaator

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem, õhukulumõõtur jne

Jah

Gaasimootorite seadmed

Rõhuvähendi

Jah

Aurusti

Jah

Segisti

Jah

5

Sissepritseseadmed (bensiin ja diislikütus)

Eelfilter

Jah

Filter

Jah

Pump

Jah

Kõrgrõhutoru

Jah

Pihusti

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem, andurid jne

Jah

Pöörlemissageduse regulaator/juhtimissüsteem

Jah

Pumbalati täiskoormuse automaatpiiraja sõltuvalt atmosfääritingimustest

Jah

6

Vedelikjahutusseadmed

Radiaator

Ei

Ventilaator

Ei

Ventilaatorikate

Ei

Veepump

Jah (5)

Termostaat

Jah (6)

7

Õhkjahutus

Kate

Ei (7)

Ventilaator või puhur

Ei (7)

Temperatuurimuuteseade

Ei

8

Elektriseadmed

Generaator

Jah (8)

Sädemejaotussüsteem

Jah

Pool või poolid

Jah

Juhtmestik

Jah

Süüteküünlad

Jah

Elektrooniline juhtimissüsteem, sealhulgas detonatsiooniandur/süüteviivitussüsteem

Jah

9

Ülelaadeseadmed

Kompressor, mis töötab otseselt mootori ja/või heitgaaside jõul

Jah

Õhu vahejahuti

Jah (7)
   (9)

Jahutipump või ventilaator (töötab mootori jõul)

Ei (7)

Jahutusvedeliku termostaat

Jah

10

Katsestendi abiventilaator

Jah, vajaduse korral

11

Saastetõrjeseade

Jah, tootmise standardvarustus (10)

12

Käivitusseadmed

Jah või katsestendi varustus (11)

13

Määrdeõli pump

Jah

2.4.   Seadistustingimused

Kasuliku võimsuse kindlaksmääramisel kasutatavad seadistustingimused on esitatud tabelis 2.

Tabel 2

Seadistustingimused

| 1. | Karburaatori(te), aurusti/rõhuregulaatori seadistus |
| --- | --- |

1.

Karburaatori(te), aurusti/rõhuregulaatori seadistus

Seadistatakse tootja ettenähtud näitajate kohaselt ja kasutatakse asjaomases rakenduses ilma edasiste muudatusteta.

| 2. | Pritsepumba toitesüsteemi seadistus |
| --- | --- |

2.

Pritsepumba toitesüsteemi seadistus

| 3. | Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver) |
| --- | --- |

3.

Süüte või sissepritse ajastus (gaasijaotuskõver)

| 4. | Pöörlemissageduse regulaatori seadistus |
| --- | --- |

4.

Pöörlemissageduse regulaatori seadistus

| 5. | Saastetõrjeseadmed |
| --- | --- |

5.

Saastetõrjeseadmed

| 6. | Ülelaadimisrõhu regulaator |
| --- | --- |

6.

Ülelaadimisrõhu regulaator

3.   REGISTREERITAVAD ANDMED

3.1.   Registreeritavad andmed on loetletud käesoleva lisa liite punktis 4. Mõõtmised tehakse stabiliseeritud talitlustingimustes, nii et mootor saab piisavalt värsket õhku. Põlemiskambrid võivad sisaldada sadet, aga piiratud koguses. Katsetingimused, nagu sisselastava õhu temperatuur, tuleb valida nii, et need oleksid võimalikult lähedased normtingimustele (vt käesoleva lisa punkt 5.2), et parandustegur oleks võimalikult väike.

3.2.   Mootorisse lastava õhu temperatuuri mõõdetakse sisselasketorustikus. Sisselaske hõrendust mõõdetakse samas punktis. Termomeeter või termoelement varjestatakse kütuse tagasipritse ja kiirgussoojuse eest ning asetatakse otse õhuvoolu sisse. Kasutatakse piisaval arvul mõõtekohti, et saada sisselaskeõhu representatiivne keskmine temperatuur.

3.3.   Sisselaske hõrendust mõõdetakse sisselasketorude, õhufiltri, sisselaskesummuti või kiiruspiiriku (kui see on paigaldatud) suhtes allavoolu.

3.4.   Absoluutrõhku mootorisse sisenemisel kompressorist ja soojusvahetist (kui on paigaldatud) allavoolu mõõdetakse sisselasketorustikus ja kõikides muudes punktides, kus parandustegurite arvutamiseks on vaja rõhku mõõta.

3.5.   Väljalaske vasturõhku mõõdetakse punktis, mis jääb vähemalt kolm toru läbimõõtu väljalasketorustiku (-torustike) väljalasketoru(de)st ja turboülelaaduri(te)st (kui on paigaldatud) allavoolu. Asukoha kohta esitatakse täpsed andmed.

3.6.   Andmeid ei koguta enne, kui pöördemoment, pöörlemissagedus ja temperatuur on püsinud vähemalt ühe minuti enam-vähem samal tasemel.

3.7.   Mootori pöörlemissagedus ei tohi katse või näitude võtmise ajal erineda valitud pöörlemissagedusest rohkem kui ± 1 % või ± 10 min, sõltuvalt sellest, kumb on suurem.

3.8.   Pidurkoormust, kütusekulu ja sisselaskeõhu temperatuuri mõõdetakse ühel ja samal ajal, kusjuures näitajana registreeritakse sellise kahe stabiliseeritud järjestikuse väärtuse keskmine, mis pidurkoormuse puhul ei erine teineteisest rohkem kui 2 % võrra.

3.9.   Mootori väljalaskeavast väljuva jahutusvedeliku temperatuur hoitakse tootja ettenähtud tasemel.

Kui tootja ei ole temperatuuri ette näinud, on selleks 353 K ± 5 K. Õhkjahutusega mootorite puhul hoitakse temperatuur tootja kindlaksmääratud punktis + 0/– 20 K piires kõrgeimast temperatuurist, mille tootja on normtingimuste puhul ette näinud.

3.10.   Diiselmootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri sissepritsepumba sisselaskeava juures ja see hoitakse 306–316 K (33–43 °C) piires. Ottomootorite puhul mõõdetakse kütuse temperatuuri võimalikult lähedal karburaatori või kütusepihustite kooste sisselaskeavale ja see hoitakse 293–303 K (20–30 °C) piires.

3.11.   Määrdeõli temperatuur, mida mõõdetakse õlipumbas või õliradiaatori (kui see on olemas) väljalaskeava juures, hoitakse mootori tootja ettenähtud piirides.

3.12.   Vajaduse korral võib temperatuuri käesoleva lisa punktides 3.9, 3.10 ja 3.11 osutatud piirides hoidmise otstarbel kasutada täiendavat reguleerimissüsteemi.

4.   MÕÕTMISTÄPSUS

4.1.   Pöördemoment: ± 1 % mõõdetud pöördemomendist. Pöördemomendi mõõtmise süsteem seadistatakse nii, et arvesse oleks võetud hõõrdekaod. Veojõustendi mõõteulatuse alumises pooles peab täpsus olema ± 2 % mõõdetud pöördemomendist.

4.2.   Mootori pöörlemissagedus: 0,5 % mõõdetud kiirusest.

4.3.   Kütusekulu: ± 1 % mõõdetud kulust.

4.4.   Kütuse temperatuur: ± 2 K.

4.5.   Mootorisse siseneva õhu temperatuur: ± 2 K.

4.6.   Õhurõhk: ± 100 Pa.

4.7.   Hõrendus sisselaskesüsteemis: ± 50 Pa.

4.8.   Vasturõhk väljelaskesüsteemis: ± 200 Pa.

5.   VÕIMSUSE PARANDUSTEGURID

5.1.   Mõiste

Võimsuse parandustegur on tegur, mille abil määratakse kindlaks mootori võimsus punktis 5.2 osutatud atmosfääri normtingimustes.

Po = α P

kus:

| | Po on korrigeeritud võimsus (s.o võimsus atmosfääri normtingimustes); |
| --- | --- |

Po on korrigeeritud võimsus (s.o võimsus atmosfääri normtingimustes);

| | α on parandustegur (αa või αd); |
| --- | --- |

α on parandustegur (αa või αd);

| | P on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus). |
| --- | --- |

P on mõõdetud võimsus (katsel saadud võimsus).

5.2.   Atmosfääri normtingimused

5.2.1.   Temperatuur (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Kuiva õhu rõhk (Pso): 99 kPa

Kuiva õhu rõhk põhineb kogurõhul 100 kPa ja veeauru rõhul 1 kPa.

5.3.   Atmosfääritingimused katse ajal

Katse ajal peavad atmosfääritingimused olema järgmised:

| 5.3.1. | Temperatuur (T)







  Ottomootorite puhul | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- | --- |
| Diiselmootorid | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1.

Temperatuur (T)

Ottomootorite puhul

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Diiselmootorid

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2. | Rõhk (ps)
  90 kPa < ps < 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2.

Rõhk (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Parandustegurite αa ja αd kindlaksmääramine (12)

5.4.1.   Ülelaadeta või ülelaadega ottomootorid

Parandustegur αa saadakse järgmise valemi abil:

Formula

kus:

| | ps on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk; |
| --- | --- |

ps on kuiva õhu kogurõhk kilopaskalites (kPa), s.o koguõhurõhk miinus veeauru rõhk;

| | T on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K). |
| --- | --- |

T on mootorisse lastava õhu absoluutne temperatuur kelvinites (K).

Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur olema järgmine:

0,93 < αa < 1,07

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

5.4.2.   Diiselmootorid – tegur αd

Diiselmootorite puhul saadakse võimsuse parandustegur (αd) ühtlase kütusekulu juures järgmise valemi abil:

αd = (fa)fm

kus:

| | fa on atmosfääritegur; |
| --- | --- |

fa on atmosfääritegur;

| | fm on asjaomasele mootoritüübile ja seadistusele iseloomulik parameeter. |
| --- | --- |

fm on asjaomasele mootoritüübile ja seadistusele iseloomulik parameeter.

5.4.2.1.   Atmosfääritegur fa

See tegur näitab keskkonnatingimuste (rõhk, temperatuur ja niiskus) mõju mootorisse lastavale õhule. Atmosfääriteguri valem sõltub mootoritüübist.

5.4.2.1.1.   Ülelaadeta ja mehaanilise ülelaadega mootorid:

Formula

5.4.2.1.2.   Turboülelaaduriga mootorid õhu vahejahutiga või ilma:

Formula

5.4.2.2.   Mootoritegur fm

fm on qc (korrigeeritud kütusevoolu) järgmine funktsioon:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  ning |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

ning

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

kus:

| | q on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liitrit tsüklis)); |
| --- | --- |

q on kütusevool milligrammides kütusetsükli ja kogutöömahu liitri kohta (mg/(liitrit tsüklis));

| | r on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe; mitme turboülelaaduri korral on r kogusurveaste (r = 1 ülelaadeta mootorite puhul). |
| --- | --- |

r on kompressori väljalaskeava ja sisselaskeava vaheline rõhusuhe; mitme turboülelaaduri korral on r kogusurveaste (r = 1 ülelaadeta mootorite puhul).

See valem kehtib qc väärtuste puhul, mis jäävad vahemikku 37,2–65 mg/(liitrit tsüklis).

qc väärtuste puhul, mis on väiksemad kui 37,2 mg/(liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 0,2 (fm = 0,2).

qc väärtuste puhul, mis on suuremad kui 65 mg/(liitrit tsüklis), võetakse fm väärtuseks konstant 1,2 (fm = 1,2) (vt joonis):

Image

5.4.2.3.   Tingimused, mida tuleb laboris täita

Selleks et katsetulemused oleksid kehtivad, peab parandustegur αa olema järgmine:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Nende piiride ületamisel esitatakse katsearuandes korrigeeritud väärtus ja täpsed andmed katsetingimuste kohta (temperatuur ja rõhk).

---

(1)  Täielik sisselaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| i) | kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

i)

kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele;

| ii) | ülelaadeta ottomootorite puhul; |
| --- | --- |

ii)

ülelaadeta ottomootorite puhul;

| iii) | kui tootja seda nõuab. |
| --- | --- |

iii)

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib kasutada samaväärset süsteemi, mis puhul tuleks katse käigus kontrollida, et rõhk sisselasketorustikus ei erineks tootja kindlaksmääratud kõrgeimast rõhust puhta õhufiltri korral rohkem kui 100 Pa võrra.

(2)  Täielik väljalaskesüsteem paigaldatakse ettenähtud rakenduse jaoks kindlaksmääratud viisil:

| i) | kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele; |
| --- | --- |

i)

kui sellel võib olla märkimisväärne mõju mootori võimsusele;

| ii) | ülelaadeta ottomootorite puhul; |
| --- | --- |

ii)

ülelaadeta ottomootorite puhul;

| iii) | kui tootja seda nõuab. |
| --- | --- |

iii)

kui tootja seda nõuab.

Muudel juhtudel võib paigaldada samaväärse süsteemi, eeldusel et mõõdetud rõhk ei erine tootja ettenähtud kõrgeimast rõhust rohkem kui 1 000 Pa võrra.

(3)  Kui mootoril on mootorpidur, peab seguklapp olema fikseeritud täiesti avatud asendisse.

(4)  Kütusetoite rõhku võib vajaduse korral muuta, et saada mootori teatavas rakenduses esinev rõhk (eelkõige kütuse tagastussüsteemi kasutamise korral).

(5)  Jahutusvedeliku ringlust võib juhtida ainult mootori veepump. Vedeliku jahutamine võib toimuda välise ringluse teel, nii et välise ringluse rõhukadu ja rõhk pumba sisselaskeava juures jäävad ligikaudu samaks kui mootori jahutussüsteemis.

(6)  Termostaadi võib paigaldada täiesti avatuna.

(7)  Kui katseks paigaldatakse mootorile jahutusventilaator või -puhur, lisatakse jahutusventilaatori või -puhuri kasutatav võimsus arvutustulemustele, välja arvatud mootorite puhul, millel sellised lisaseadmed moodustavad mootori lahutamatu osa (nt otse väntvõllile paigaldatud jahutusventilaatorid õhkjahutusega mootoritel). Ventilaatori või puhuri võimsus määratakse katse ajal rakendatavate pöörlemissageduste juures kas standardnäitajatel põhinevate arvutuste või praktiliste katsete teel.

(8)  Generaatori minimaalne võimsus: generaatori elektriline võimsus peab piirduma võimsusega, mis on vajalik mootori tööks hädavajalike abiseadmete töötamiseks. Kui on tarvis ühendada aku, kasutatakse täielikult laetud ja heas korras akut.

(9)  Õhu vahejahutiga mootoreid katsetatakse õhu vahejahutiga, olenemata sellest, kas jahuti toimib vedeliku või õhuga, kuid tootja soovil võib õhuga toimiva jahuti asendada katsestendi süsteemiga. Mõlemal juhul mõõdetakse võimsust kõikidel pöörlemissagedustel nii, et mootoriõhu suurim rõhukadu ja väikseim temperatuurikadu katsestendi süsteemi vahejahutis vastavad tootja ettenähtud näitajatele.

(10)  Võib muu hulgas hõlmata heitgaasitagastussüsteemi, katalüüsmuundurit, termoneutralisaatorit, lisaõhuga varustamise süsteemi ja kütuse aurustumist takistavat süsteemi.

(11)  Elektriliste või muude käivitussüsteemide toide saadakse katsestendist.

(12)  Katseid võib teha kliimaseadmega katseruumides, kus atmosfääritingimusi on võimalik reguleerida.

Kui mootor on varustatud õhutemperatuuri automaatse reguleerimisseadmega ja kui see seade on selline, et täiskoormusel temperatuuril 25 °C ei lisata soojendatud õhku, tehakse katse nii, et seade on täielikult suletud. Kui seade temperatuuril 25 °C veel töötab, tehakse katse nii, et seade töötab harilikul viisil ja temperatuuri tähistava valemiosa eksponendiks parandusteguris võetakse null (temperatuuri ei korrigeerita).

Liide

MOOTORI KASULIKU VÕIMSUSE MÕÕTMISE KATSETE TULEMUSED

Selle vormi täidab katse teinud laboratoorium.

1.   Katsetingimused

1.1.   Väljalaske vasturõhu mõõtepunkti asukoht

1.2.   Sisselaske hõrenduse mõõtepunkti asukoht

1.3.   Dünamomeetri näitajad

1.3.1.   Mark: ... Mudel: ...

1.3.2.   Tüüp: ...

2.   Kütus

2.1.   Vedelkütusega töötavate ottomootorite puhul

2.1.1.   Mark: ...

2.1.2.   Tehnilised andmed: ...

2.1.3.   Antidetonaator-lisaaine (plii jms): ...

2.1.3.1.   Tüüp: ...

2.1.3.2.   Sisaldus: ... mg/l

2.1.4.   Oktaaniarv RON: ... (ASTM D 26 99-70)

2.1.4.1.   Eritihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K

2.1.4.2.   Alumine kütteväärtus: ... kJ/kg

2.2.   Gaaskütusega töötavate ottomootorite puhul

2.2.1.   Mark: ...

2.2.2.   Tehnilised andmed: ...

2.2.3.   Säilitusrõhk: ... baari

2.2.4.   Kasutusrõhk: ... baari

2.2.5.   Alumine kütteväärtus: ... kJ/kg

2.3.   Gaaskütusega töötavate diiselmootorite puhul

2.3.1.   Toitesüsteem: gaas

2.3.2.   Kasutatava gaasi tehnilised andmed: ...

2.3.3.   Kütteõli/gaasi suhtarv: ...

2.3.4.   Alumine kütteväärtus: ...

2.4.   Vedelkütusega töötavate diiselmootorite puhul

2.4.1.   Mark: ...

2.4.2.   Kasutatava kütuse tehnilised andmed: ...

2.4.3.   Tsetaaniarv (ASTM D 976–71): ...

2.4.4.   Eritihedus: ... g/cm3 temperatuuril 288 K

2.4.5.   Alumine kütteväärtus: ... kJ/kg

3.   Määrdeaine

3.1.   Mark: ...

3.2.   Tehnilised andmed: ...

3.3.   SAE viskoossus: ...

4.   Üksikasjalikud mõõtetulemused (1)

| Mootori pöörlemissagedus, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Mõõdetud pöördemoment, Nm | | |
| Mõõdetud võimsus, kW | | |
| Mõõdetud kütusevool, g/h | | |
| Õhurõhk, kPa | | |
| Veeauru rõhk, kPa | | |
| Sisselaskeõhu temperatuur, K | | |
| Tabelis 1 nimetamata lisa- ja abiseadmete arvelt juurde arvatav võimsus, kW
  Kokku, kW | Nr 1
  Nr 2
  Nr 3 | | |
| Võimsuse parandustegur | | |
| Korrigeeritud võimsus, kW | | |
| Korrigeeritud pöördemoment, Nm | | |
| Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (3) | | |
| Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K | | |
| Määrdeõli temperatuur mõõtepunktis, K | | |
| Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (2) | | |
| Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K | | |
| Õhu temperatuur pärast õhu vahejahutit, K (2) | | |
| Rõhk pärast ülelaadurit, kPa | | |
| Rõhk pärast vahejahutit, kPa | | |
| Sisselaske hõrendus, Pa | | |
| Väljalaske vasturõhk, Pa | | |
| Kütusekulu (mm3) takti või tsükli kohta (2) | | |

Mootori pöörlemissagedus, min– 1

Mõõdetud pöördemoment, Nm

Mõõdetud võimsus, kW

Mõõdetud kütusevool, g/h

Õhurõhk, kPa

Veeauru rõhk, kPa

Sisselaskeõhu temperatuur, K

Tabelis 1 nimetamata lisa- ja abiseadmete arvelt juurde arvatav võimsus, kW

Kokku, kW

Nr 1

Nr 2

Nr 3

Võimsuse parandustegur

Korrigeeritud võimsus, kW

Korrigeeritud pöördemoment, Nm

Kütuse korrigeeritud erikulu g/(kWh) (3)

Jahutusvedeliku temperatuur väljundpunktis, K

Määrdeõli temperatuur mõõtepunktis, K

Õhu temperatuur pärast ülelaadurit, K (2)

Kütuse temperatuur pritsepumba sisselaskeavas, K

Õhu temperatuur pärast õhu vahejahutit, K (2)

Rõhk pärast ülelaadurit, kPa

Rõhk pärast vahejahutit, kPa

Sisselaske hõrendus, Pa

Väljalaske vasturõhk, Pa

Kütusekulu (mm3) takti või tsükli kohta (2)

---

(1)  Kasuliku võimsuse ja kasuliku pöördemomendi näitajate kõverad esitatakse mootori pöörlemissageduse funktsioonina.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Arvutatakse diiselmootori ja ottomootori kasuliku võimsuse abil; viimase puhul korrutatakse see võimsuse parandusteguriga.

---

5. LISA

MOOTORITÜÜPKONNA PÕHINÄITAJAD

1.   ÜLDTEAVE

Mootoritüüpkonda iseloomustavad konstruktsiooniparameetrid. Need peavad olema kõigil tüüpkonna mootoritel samad. Mootori tootja võib otsustada, millised mootorid tüüpkonda kuuluvad, tingimusel et ta järgib punktis 3.1 loetletud kuuluvustingimusi. Tüübikinnitusasutus peab mootoritüüpkonna kinnitama. Kuna mootoritüüpkonna valik on mootori heitgaaside seisukohast oluline, on punktis 2.1 esitatud lisateave (eeskirja nr 96 03-seeria muudatused), mis on kasulik tootjatele ja tüübikinnitusasutusele mootoritüüpkonna hindamisel ja algmootori valimisel.

2.   ERIJUHUD

2.1.   Parameetrite vastastikmõjud

Mõnel juhul võivad parameetrid avaldada vastastikust mõju, mis võib põhjustada muutusi heites. Seda tuleb arvesse võtta tagamaks, et ühte tüüpkonda kuuluvad ainult samalaadsete heitgaasinäitajatega mootorid. Need juhud teeb kindlaks tootja ning teatab neist tüübikinnitusasutusele. Seejärel võetakse neid arvesse uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

2.2.   Seadmed või tunnused, mis avaldavad heitele suurt mõju

Tootja peab hea inseneritava alusel kindlaks tegema sellised punktis 3.1 loetlemata seadmed või tunnused, mis avaldavad suurt mõju heitkogustele, ning teatama neist tüübikinnitusasutusele. Seejärel võetakse neid arvesse uue mootoritüüpkonna loomise tingimusena.

2.3.   Lisanõuded

Lisaks punktis 3.1 loetletud parameetritele võib tootja rakendada lisanõudeid, mis võimaldavad määratleda kitsamaid mootoritüüpkondi. Need ei pea tingimata olema parameetrid, mis avaldavad mõju heitetasemele.

3.   MOOTORITÜÜPKONNA MÄÄRATLEMISE PARAMEETRID

3.1.   Töötsükkel:

| a) | kahetaktiline tsükkel; |
| --- | --- |

a)

kahetaktiline tsükkel;

| b) | neljataktiline tsükkel; |
| --- | --- |

b)

neljataktiline tsükkel;

| c) | rootormootor; |
| --- | --- |

c)

rootormootor;

| d) | muu. |
| --- | --- |

d)

muu.

3.2.   Kütusetüüp:

| a) | diislikütus |
| --- | --- |

a)

diislikütus

| b) | bensiin |
| --- | --- |

b)

bensiin

| c) | gaaskütus (maagaas või veeldatud naftagaas) |
| --- | --- |

c)

gaaskütus (maagaas või veeldatud naftagaas)

3.3.   Silindrite konfiguratsioon

3.3.1.   Silindrite paigutus plokis:

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | reas; |
| --- | --- |

b)

reas;

| c) | radiaalselt; |
| --- | --- |

c)

radiaalselt;

| d) | muu (F-, W-kujuliselt jne). |
| --- | --- |

d)

muu (F-, W-kujuliselt jne).

3.3.2.   Silindrite suhteline asend

Sama plokiga mootorid võivad kuuluda samasse tüüpkonda, kui nende silindrite läbimõõdud keskpunktist keskpunkti on samad.

3.4.   Peamine jahutusagent:

| a) | õhk; |
| --- | --- |

a)

õhk;

| b) | vesi; |
| --- | --- |

b)

vesi;

| c) | õli. |
| --- | --- |

c)

õli.

3.5.   Ühe silindri töömaht

85–100 % mootoritüüpkonna suurimast töömahust mootorite puhul, mille ühe silindri töömaht ≥ 0,75 dm3.

70–100 % mootoritüüpkonna suurimast töömahust mootorite puhul, mille ühe silindri töömaht < 0,75 dm3.

3.6.   Õhu sisselaskeviis:

| a) | ülelaadeta; |
| --- | --- |

a)

ülelaadeta;

| b) | ülelaadega; |
| --- | --- |

b)

ülelaadega;

| c) | vahejahutusega survesisselase. |
| --- | --- |

c)

vahejahutusega survesisselase.

3.7.   Põlemiskambri tüüp/ehitus:

| a) | jaotamata kamber; |
| --- | --- |

a)

jaotamata kamber;

| b) | jaotatud kamber; |
| --- | --- |

b)

jaotatud kamber;

| c) | muud tüübid. |
| --- | --- |

c)

muud tüübid.

3.8.   Klapid ning sisse- ja väljalaskeaknad:

| a) | paigutus; |
| --- | --- |

a)

paigutus;

| b) | klappide arv silindri kohta; |
| --- | --- |

b)

klappide arv silindri kohta;

| c) | silindri peegelpind; |
| --- | --- |

c)

silindri peegelpind;

| d) | karter. |
| --- | --- |

d)

karter.

3.9.   Toitesüsteemi tüüp

3.9.1.   Diiselmootorite puhul:

| a) | pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti; |
| --- | --- |

a)

pump, (kõrgsurve)toru ja pihusti;

| b) | reas- või jaoturpump; |
| --- | --- |

b)

reas- või jaoturpump;

| c) | pumppihusti; |
| --- | --- |

c)

pumppihusti;

| d) | ühisanumpritse. |
| --- | --- |

d)

ühisanumpritse.

3.9.2.   Ottomootorite puhul:

| a) | karburaator; |
| --- | --- |

a)

karburaator;

| b) | kaudne sissepritse; |
| --- | --- |

b)

kaudne sissepritse;

| c) | otsesissepritse. |
| --- | --- |

c)

otsesissepritse.

3.10.   Mitmesugused seadmed:

| a) | heitgaasitagastus; |
| --- | --- |

a)

heitgaasitagastus;

| b) | vee pihustamine; |
| --- | --- |

b)

vee pihustamine;

| c) | õhu sissepuhe; |
| --- | --- |

c)

õhu sissepuhe;

| d) | muu. |
| --- | --- |

d)

muu.

3.11.   Elektroonilise juhtimise strateegia

Elektroonilise kontrollploki (ECU) olemasolu või puudumist mootoril peetakse tüüpkonna põhiparameetriks.

Elektrooniliselt juhitavate mootorite puhul peab tootja esitama tehnilised elemendid, mis selgitavad nende mootorite liigitamist samasse tüüpkonda, st põhjused, miks nendelt mootoritelt võib eeldada vastamist samadele heitkoguste nõuetele.

Elektrooniliselt reguleeritava pöörlemissagedusega mootorid ei pea kuuluma mehaaniliselt reguleeritavatest mootoritest erinevasse tüüpkonda. Elektrooniliselt juhitavaid mootoreid tuleks mehaanilistest mootoritest eristada üksnes selliste kütuse sissepritse näitajate alusel nagu näiteks ajastus, rõhk, kütuse kogus jne.

3.12.   Heitgaasi järeltöötlussüsteemid

Mootoritüüpkonda kuuluvuse tunnusteks peetakse järgmiste seadmete talitlust ja kombinatsiooni:

| a) | oksüdatsioonikatalüsaator; |
| --- | --- |

a)

oksüdatsioonikatalüsaator;

| b) | NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx-süsteem; |
| --- | --- |

b)

NOx valikulise redutseerimisega (redutseeriva aine lisamisega) deNOx-süsteem;

| c) | muud deNOx-süsteemid; |
| --- | --- |

c)

muud deNOx-süsteemid;

| d) | passiivse regenereerimisega kübemefilter; |
| --- | --- |

d)

passiivse regenereerimisega kübemefilter;

| e) | aktiivse regenereerimisega kübemefilter; |
| --- | --- |

e)

aktiivse regenereerimisega kübemefilter;

| f) | muud kübemefiltrid; |
| --- | --- |

f)

muud kübemefiltrid;

| g) | muud seadmed. |
| --- | --- |

g)

muud seadmed.

Kui algmootorina või tüüpkonna liikmena sertifitseeritud mootor on sertifitseeritud ilma järeltöötlussüsteemita, võib selle mootori lisada samasse mootoritüüpkonda, kui see on varustatud oksüdatsioonikatalüsaatoriga (mitte kübemefiltriga) ega nõua teistsuguste omadustega kütust.

Kui mootor nõuab pärast järeltöötlussüsteemiga varustamist teistsuguste omadustega kütust (näiteks kübemefiltrid vajavad kütuse erilisandeid regenereerimisprotsessi tagamiseks), peab otsus selle mootori lisamise kohta samasse tüüpkonda põhinema tootja esitatud tehnilistel elementidel. Need elemendid peavad näitama, et kõnealuse varustusega mootori eeldatav heitetase vastab samale piirnormile nagu ilma varustuseta mootori oma.

Kui mootor on koos järeltöötlussüsteemiga sertifitseeritud algmootorina või tüüpkonna liikmena, mille algmootor on varustatud sama järeltöötlussüsteemiga, ei lisata seda mootorit samasse mootoritüüpkonda, kui sellel puudub järeltöötlussüsteem.

---

6. LISA

TOODANGU NÕUETELE VASTAVUSE KONTROLLID

1.   ÜLDTEAVE

Kõnealused nõuded on kooskõlas käesoleva eeskirja punkti 6.2 kohaselt toodangu nõuetele vastavuse kontrollimiseks tehtavate katsetega.

2.   KATSEMENETLUSED

Kasutatakse käesoleva eeskirja 4. lisas kirjeldatud katsemeetodeid ja mõõtevahendeid.

3.   VALIMI MOODUSTAMINE

3.1.   Mootoritüübi puhul

Valida tuleb üks mootor. Kui pärast punktis 5.1 osutatud katset ei peeta mootorit käesoleva eeskirja nõuetele vastavaks, tuleb katsed teha veel kahe mootoriga.

3.2.   Mootoritüüpkonna puhul

Kui tüübikinnitus antakse mootoritüüpkonnale, tuleb toodangu nõuetele vastavuse kontroll teha ühe tüüpkonda kuuluva mootoriga, mis ei ole algmootor. Kui nõuetele vastavuse kontroll ei anna positiivset tulemust, kontrollitakse veel kahte samasse tüüpkonda kuuluvat mootorit.

4.   MÕÕTMISKRITEERIUMID

4.1.   Sisepõlemismootori kasulik võimsus ja kütuse erikulu

Mõõtmised tehakse piisaval mootori pöörlemissageduste arvul, et määrata õigesti võimsuse, pöördemomendi ja kütuse erikulu kõverad tootja soovitatud väikseima ja suurima pöörlemissageduse vahel, nagu on kindlaks määratud käesoleva eeskirja punktides 2.9 ja 2.11.

Katseteks valitud mootori puhul ei tohi kütuse erikulu korrigeeritud mõõteväärtused erineda allpool tabelis esitatud väärtustest rohkem kui ± 10 protsenti.

| Mootori tüüp | Nimivõimsus (pöördemoment) [%] | Kõvera teised mõõtepunktid [%] | Mootori pöörlemissageduse hälve [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Üldteave | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Mootori tüüp

Nimivõimsus (pöördemoment) [%]

Kõvera teised mõõtepunktid [%]

Mootori pöörlemissageduse hälve [%]

Üldteave

± 5

± 10

± 5

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatoriga sädesüütemootorid

± 8

± 12

± 8

Bensiinil töötavad pöörlemissageduse regulaatorita sädesüütemootorid

± 8

± 20

± 8

5.   TULEMUSTE HINDAMINE

Kui punktis 3 osutatud teise ja/või kolmanda mootori kasuliku võimsuse ja kütuse erikulu näitajad ei vasta punktis 4 esitatud nõuetele, loetakse tootmine käesoleva eeskirja nõuetele mittevastavaks ja rakendatakse käesoleva eeskirja punkti 7 sätteid.

---

7. LISA

ETALONKÜTUSTE TEHNILISED ANDMED

1.   Veeldatud naftagaasi etalonkütuste tehnilised andmed

| Näitaja | Ühik | Kütuse A piirnormid | Kütuse B piirnormid | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine | alumine | ülemine |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 B lisa |
| Koostis: |
| C3 sisaldus | mahu% | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4 sisaldus | mahu% | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefiinid | mahu% | | 12 | | 14 | |
| Aurustusjääk | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Väävli kogusisaldus | miljondik massi järgi (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vesiniksulfiid | — | | puudub | | puudub | ISO 8819 |
| Vaseriba korrosioon | hinnang | | 1. klass | | 1. klass | ISO 6251 (2) |
| Vesi 0 °C juures | | | vaba | | vaba | visuaalne vaatlus |

Näitaja

Ühik

Kütuse A piirnormid

Kütuse B piirnormid

Katsemeetod

alumine

ülemine

alumine

ülemine

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 B lisa

Koostis:

C3 sisaldus

mahu%

48

52

83

87

C4 sisaldus

mahu%

48

52

13

17

ISO 7941

Olefiinid

mahu%

12

14

Aurustusjääk

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Väävli kogusisaldus

miljondik massi järgi (1)

50

50

EN 24260

Vesiniksulfiid

—

puudub

puudub

ISO 8819

Vaseriba korrosioon

hinnang

1. klass

1. klass

ISO 6251 (2)

Vesi 0 °C juures

vaba

vaba

visuaalne vaatlus

2.   Maagaasi etalonkütuste tehnilised andmed

Euroopa turgudel müüdavad kütused jagunevad kahte rühma:

| — | H-rühm, mille piirvahemiku äärmisteks etalonkütusteks on GR ja G23; |
| --- | --- |

—

H-rühm, mille piirvahemiku äärmisteks etalonkütusteks on GR ja G23;

| — | L-rühm, mille piirvahemiku äärmisteks etalonkütusteks on G23 ja G25. |
| --- | --- |

—

L-rühm, mille piirvahemiku äärmisteks etalonkütusteks on G23 ja G25.

Järgnevalt esitatakse kokkuvõtlikult etalonkütuste GR, G23 ja G25 näitajad.

| Etalonkütus GR |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Baas | Piirnormid | Katsemeetod |
| alumine | ülemine |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 87 | 84 | 89 | |
| Etaan | | 13 | 11 | 15 | |
| Jääk (3) | %-mool | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus GR

Näitaja

Ühik

Baas

Piirnormid

Katsemeetod

alumine

ülemine

Koostis:

Metaan

87

84

89

Etaan

13

11

15

Jääk (3)

%-mool

—

—

1

ISO 6974

Väävlisisaldus

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G23 |
| --- |
| Näitaja | Ühik | Baas | Piirnormid | Katsemeetod |
| minimaalne | maksimaalne |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Jääk (5) | %-mool | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G23

Näitaja

Ühik

Baas

Piirnormid

Katsemeetod

minimaalne

maksimaalne

Koostis:

Metaan

92,5

91,5

93,5

Jääk (5)

%-mool

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Väävlisisaldus

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalonkütus G25 |
| --- |
| Näitaja: | Ühik | Baas | Piirnormid | Katsemeetod |
| minimaalne | maksimaalne |
| Koostis: | | | | | |
| Metaan | | 86 | 84 | 88 | |
| Jääk (7) | %-mool | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Väävlisisaldus | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalonkütus G25

Näitaja:

Ühik

Baas

Piirnormid

Katsemeetod

minimaalne

maksimaalne

Koostis:

Metaan

86

84

88

Jääk (7)

%-mool

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Väävlisisaldus

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Ottomootorite etalonkütus

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (9) | Katsemeetod | Avaldamisaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| minimaalne | maksimaalne |
| Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Aururõhk Reidi järgi | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destillatsioon: |
| — | keemise algtemperatuur |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (9)

Katsemeetod

Avaldamisaasta

minimaalne

maksimaalne

Uurimismeetodil määratud oktaanarv, RON

95,0

—

EN 25164

1993

Mootorimeetodil määratud oktaaniarv, MON

85,0

—

EN 25163

1993

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Aururõhk Reidi järgi

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destillatsioon:

—

keemise algtemperatuur

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | aurustunud temperatuuril 100 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 100 °C

mahuprotsent

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | aurustunud temperatuuril 150 °C |
| --- | --- |

—

aurustunud temperatuuril 150 °C

mahuprotsent

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | keemise lõpptemperatuur |
| --- | --- |

—

keemise lõpptemperatuur

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Jääk

protsent

—

2

EN-ISO 3405

Süsivesinike analüüs:

| — | olefiinid |
| --- | --- |

—

olefiinid

mahuprotsent

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromaatsed süsivesinikud |
| --- | --- |

—

aromaatsed süsivesinikud

mahuprotsent

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benseen |
| --- | --- |

—

benseen

mahuprotsent

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | küllastunud süsivesinikud |
| --- | --- |

—

küllastunud süsivesinikud

—

Jääk

ASTM D 1319

1995

Süsiniku-vesiniku suhe

Aruanne

Aruanne

Oksüdatsiooni stabiilsus (10)

mn.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Hapnikusisaldus

massi%

—

2,3

EN 1601

1997

Vaigusisaldus

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Väävlisisaldus (11)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Vase korrosioon 50 °C juures

—

1

EN-ISO 2160

1995

Pliisisaldus

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosforisisaldus

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Diiselmootorite etalonkütus (1)

Tabel 1
   (12)
   (22)

Põllu- ja metsamajanduslike traktorite ning väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate etalonkütus diiselmootorite puhul, mis peab tüübikinnituse kohaselt vastama võimsusklasside D–G piirnormidele

| | Piirnormid ja ühikud (13) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- |
| Tsetaaniarv (15) | minimaalselt 45 (18)

  maksimaalselt 50 | ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | minimaalselt 835 kg/m3

  maksimaalselt 845 kg/m3
   (21) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destillatsioon (14) – 95 protsendipunkti | maksimaalselt 370 °C | ISO 3405 |
| Viskoossus 40 °C juures | minimaalselt 2,5 mm2/s
  maksimaalselt 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Väävlisisaldus | minimaalselt 0,1 massi% (20)

  maksimaalselt 0,2 massi% (19) | ISO 8754, EN 24260 |
| Leekpunkt | minimaalselt 55 °C | ISO 2719 |
| Filtreeritavuspunkt (CFPP) | minimaalselt –
  maksimaalselt + 5 °C | EN 116 |
| Vase korrosioon | maksimaalselt 1 | ISO 2160 |
| Koksiarv Conradsoni järgi
  (10 % DR) | maksimaalselt 0,3 massi% | ISO 10370 |
| Tuhasus | maksimaalselt 0,01 massi% | ASTM D 482 (23) |
| Veesisaldus | maksimaalselt 0,05 massi% | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralisatsiooniarv (tugevad happed) | minimaalselt 0,20 mg KOH/g | |
| Oksüdatsiooni stabiilsus (16) | maksimaalselt 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Lisandid (17) | | |

Piirnormid ja ühikud (13)

Katsemeetod

Tsetaaniarv (15)

minimaalselt 45 (18)

maksimaalselt 50

ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

minimaalselt 835 kg/m3

maksimaalselt 845 kg/m3
   (21)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destillatsioon (14) – 95 protsendipunkti

maksimaalselt 370 °C

ISO 3405

Viskoossus 40 °C juures

minimaalselt 2,5 mm2/s

maksimaalselt 3,5 mm2/s

ISO 3104

Väävlisisaldus

minimaalselt 0,1 massi% (20)

maksimaalselt 0,2 massi% (19)

ISO 8754, EN 24260

Leekpunkt

minimaalselt 55 °C

ISO 2719

Filtreeritavuspunkt (CFPP)

minimaalselt –

maksimaalselt + 5 °C

EN 116

Vase korrosioon

maksimaalselt 1

ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi

(10 % DR)

maksimaalselt 0,3 massi%

ISO 10370

Tuhasus

maksimaalselt 0,01 massi%

ASTM D 482 (23)

Veesisaldus

maksimaalselt 0,05 massi%

ASTM D 95, D 1744

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

minimaalselt 0,20 mg KOH/g

Oksüdatsiooni stabiilsus (16)

maksimaalselt 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Lisandid (17)

Tabel 2

Põllu- ja metsamajanduslike traktorite ning väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate etalonkütus diiselmootorite puhul, mis peab tüübikinnituse kohaselt vastama võimsusklasside H–K piirnormidele

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (24) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| minimaalne | maksimaalne |
| Tsetaaniarv (25) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destillatsioon: |
| 50 protsendipunkti | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 protsendipunkti | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| keemise lõpptemperatuur | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Leekpunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Filtreeritavuspunkt (CFPP) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskoossus 40 °C juures | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Väävlisisaldus (26) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Vase korrosioon | | — | klass 1 | EN-ISO 2160 |
| Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Tuhasus | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Veesisaldus | % m/m | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisatsiooniarv (tugevad happed) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksüdatsiooni stabiilsus (27) | mg/ml | — | 0,025 | EN ISO 12205 |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (24)

Katsemeetod

minimaalne

maksimaalne

Tsetaaniarv (25)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destillatsioon:

50 protsendipunkti

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 protsendipunkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

keemise lõpptemperatuur

°C

—

370

EN-ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

—

EN 22719

Filtreeritavuspunkt (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Väävlisisaldus (26)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Vase korrosioon

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhasus

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Veesisaldus

% m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksüdatsiooni stabiilsus (27)

mg/ml

—

0,025

EN ISO 12205

Tabel 3

Põllu- ja metsamajanduslike traktorite ning väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate etalonkütus diiselmootorite puhul, mis peab tüübikinnituse kohaselt vastama võimsusklasside L–R piirnormidele

| Näitaja | Ühik | Piirnormid (28) | Katsemeetod |
| --- | --- | --- | --- |
| alumine | ülemine |
| Tsetaaniarv (29) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tihedus 15 °C juures | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destillatsioon: |
| 50 protsendipunkti | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 protsendipunkti | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| keemise lõpptemperatuur | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Leekpunkt | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Filtreeritavuspunkt (CFPP) | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskoossus 40 °C juures | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud | % m/m | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Väävlisisaldus (30) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Vase korrosioon | | — | klass 1 | EN-ISO 2160 |
| Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR) | % m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Tuhasus | % m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Veesisaldus | % m/m | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralisatsiooniarv (tugevad happed) | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksüdatsiooni stabiilsus (31) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| määrimisvõime (HFRR kulumispleki läbimõõt temperatuuril 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| FAME | keelatud |

Näitaja

Ühik

Piirnormid (28)

Katsemeetod

alumine

ülemine

Tsetaaniarv (29)

54,0

EN-ISO 5165

Tihedus 15 °C juures

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destillatsioon:

50 protsendipunkti

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 protsendipunkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

keemise lõpptemperatuur

°C

—

370

EN-ISO 3405

Leekpunkt

°C

55

—

EN 22719

Filtreeritavuspunkt (CFPP)

°C

—

– 5

EN 116

Viskoossus 40 °C juures

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

% m/m

3,0

6,0

IP 391

Väävlisisaldus (30)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Vase korrosioon

—

klass 1

EN-ISO 2160

Koksiarv Conradsoni järgi (10 % DR)

% m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Tuhasus

% m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Veesisaldus

% m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralisatsiooniarv (tugevad happed)

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksüdatsiooni stabiilsus (31)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

määrimisvõime (HFRR kulumispleki läbimõõt temperatuuril 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

keelatud

---

(1)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(2)  Kui valim sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid vaseriba korrosiooni vähendavaid kemikaale, võib see meetod korrodeerivate ainete olemasolu kindlakstegemisel osutuda ebatäpseks. Seepärast on selliste ühendite lisamine ainuüksi selleks, et mõjutada katsetulemusi, keelatud.

(3)  Inertsed gaasid +C2+

(4)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(5)  Inertgaasid (muu kui N2) +C2/C2+

(6)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(7)  Inertsed gaasid (muu kui N2) +C2/C2+

(8)  Väärtus määratakse standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ja 101,3 kPa).

(9)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide kindlaksmääramisel on kasutatud dokumendis ISO 4259 „Defining a basis for petroleum produce quality disputes” („Naftatoodete kvaliteediga seotud vaidluste aluse kindlaksmääramine”) esitatud tingimusi ning miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus). Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(10)  Kütus võib sisaldada oksüdatsiooniinhibiitoreid ja metallideaktivaatoreid, millega harilikult stabiliseeritakse puhastatud bensiini, kuid mitte puhastavaid/dispergeerivaid lisaaineid ega lahjendavaid õlisid.

(11)  Ära tuleb märkida katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(12)  Mootori või sõiduki soojusliku kasuteguri arvutamiseks võib kütuse kütteväärtuse tuletada järgmise valemi põhjal:

erienergia (kütteväärtus) (neto) MJ/kg = (46,423 – 8,792 * d2 + 3,17 * d) * (1 – (x + y + s)) + 9,42 * s – 2,499 * x

kus:

| | d on tihedus temperatuuril 288 K (15 °C); |
| --- | --- |

d on tihedus temperatuuril 288 K (15 °C);

| | x on veemassi suhtarv (%/100); |
| --- | --- |

x on veemassi suhtarv (%/100);

| | y on tuhamassi suhtarv (%/100): |
| --- | --- |

y on tuhamassi suhtarv (%/100):

| | s on väävlimassi suhtarv (%/100). |
| --- | --- |

s on väävlimassi suhtarv (%/100).

(13)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide kindlaksmääramisel on kasutatud dokumendis ISO 4259 „Defining a basis for petroleum produce quality disputes” („Naftatoodete kvaliteediga seotud vaidluste aluse kindlaksmääramine”) esitatud tingimusi ning miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on arvestatud minimaalset positiivset 2R väärtust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik statistilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(14)  Esitatud arvud tähistavad aurustunud koguseid (saagise % + kao %).

(15)  Tsetaani diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõudele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kütuse kasutaja vahel, võib vaidluste lahendamisel kasutada ISO 4259 tingimusi, eeldusel et vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse määramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(16)  Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, jääb säilivusaeg tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks pidada nõu tarnijaga.

(17)  See kütus peaks põhinema ainult süsivesinike otsedestillatsiooni ja krakitud destillatsiooni komponentidel; desulfureerimine on lubatud. Kütus ei tohi sisaldada metallilisandeid ega tsetaaniarvu suurendavaid lisandeid.

(18)  Madalamad väärtused on lubatud; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse tsetaaniarv.

(19)  Kõrgemad väärtused on lubatud; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse väävlisisaldus.

(20)  Tuleb pidevalt üle vaadata, võttes arvesse turusuundumusi. Mootorite puhul, mis ei ole varustatud heitgaasi järeltöötlussüsteemiga, loetakse taotleja soovil esmasel kinnitamisel lubatud väävlisisalduse määraks 0,050 massiprotsenti; sel juhul tuleb tahkete osakeste mõõdetud taset korrigeerida ülespoole vastavalt keskmisele väärtusele, mis vastab kütusele kehtestatud nominaalsele väävlisisaldusele (0,150 massiprotsenti), järgmise valemi järgi:

PTadj = PT + [SFC * 0,0917 * (NSLF – FSF)]

kus:

| PTadj | = | korrigeeritud PT väärtus (g/kWh); |
| --- | --- | --- |
| PT | = | tahkete osakeste mõõdetud heitetaseme kaalutud eriväärtus (g/kWh); |
| SFC | = | kütuse kaalutud erikulu (g/kWH), mis arvutatakse allpool esitatud valemi järgi |
| NSLF | = | väävlisisalduse massiosa keskmine nimiväärtus (s.o 0,15 %/100) |
| FSF | = | kütuse väävlisisalduse massiosa (%/100) |

PTadj

=

korrigeeritud PT väärtus (g/kWh);

PT

=

tahkete osakeste mõõdetud heitetaseme kaalutud eriväärtus (g/kWh);

SFC

=

kütuse kaalutud erikulu (g/kWH), mis arvutatakse allpool esitatud valemi järgi

NSLF

=

väävlisisalduse massiosa keskmine nimiväärtus (s.o 0,15 %/100)

FSF

=

kütuse väävlisisalduse massiosa (%/100)

Kütuse kaalutud erikulu arvutamise valem:

Formula

kus:

Pi = Pm,i + PAE,i

Toodangu nõuetele vastavuse hindamisel kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 6 tuleb nõuete täitmiseks kasutada etalonkütust, mille väävlisisaldus on minimaalselt/maksimaalselt 0,1/0,2 massiprotsenti.

(21)  Lubatud on suuremad väärtused, kuni 855 kg/m3; sel juhul tuleb teatada kasutatud etalonkütuse tihedus. Toodangu nõuetele vastavuse hindamisel kooskõlas käesoleva eeskirja punktiga 6 tuleb nõuete täitmiseks kasutada etalonkütust, mille tihedus on minimaalselt/maksimaalselt 835/845 kg/m3.

(22)  Kõik kütusenäitajad ja piirnormid tuleb üle vaadata, võttes arvesse turusuundumusi.

(23)  Asendatakse alates rakendamiskuupäevast standardiga EN/ISO 6245.

(24)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide kujundamisel on kohaldatud ISO 4259 „Naftatooted – katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine” tingimusi, minimaalsete väärtuste kujundamisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; alumise ja ülemise piirnormi kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(25)  Tsetaani diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõudele. Kui peaks tekkima siiski vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvaid mõõtmisi.

(26)  Tuleb ära märkida katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(27)  Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, jääb säilivusaeg tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks pidada nõu tarnijaga.

(28)  Tehnilistes andmetes esitatud väärtused on „tegelikud väärtused”. Nende piirnormide kujundamisel on kohaldatud ISO 4259 „Petroleum products – Determination and application of precision data in relation to methods of test” („Naftatooted – katsetusmeetodite täpsusandmete kindlaksmääramine ja kohaldamine”) tingimusi, minimaalsete väärtuste kujundamisel on võetud arvesse 2R positiivset minimaalset erinevust; maksimum- ja miinimumväärtuse kindlaksmääramisel on minimaalne erinevus 4R (R = reprodutseeritavus).

Olenemata sellest mõõtmismeetodist, mis on vajalik tehnilistel põhjustel, peaks kütusetootja eesmärgiks olema siiski nullväärtus juhul, kui ettenähtud maksimumväärtus on 2R, ning keskmine väärtus juhul, kui on antud maksimaalsed ja minimaalsed piirnormid. Kui on vaja selgitada kütuse vastavust tehniliste andmete nõuetele, tuleks rakendada ISO 4259 tingimusi.

(29)  Tsetaani diapasoon ei vasta 4R miinimumdiapasooni nõudele. Kui siiski peaks tekkima vaidlusi kütuse tarnija ning kasutaja vahel, võib kasutada vaidluste lahendamisel ISO 4259 tingimusi juhul, kui vajaliku täpsuse saavutamisel ei piirduta ühekordse kindlaksmääramisega, vaid tehakse piisaval hulgal korduvmõõtmisi.

(30)  Tuleb ära märkida I tüübi katses kasutatud kütuse tegelik väävlisisaldus.

(31)  Kuigi oksüdatsiooni stabiilsust kontrollitakse, jääb säilivusaeg tõenäoliselt piiratuks. Ladustamistingimuste ja säilivusaja suhtes tuleks pidada nõu tarnijaga.

---