# Eiropas Savienības L 166/2015

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 166 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 58. sējums2015. gada 30. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 166

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

58. sējums2015. gada 30. jūnijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 110 – Vienotie noteikumi par apstiprinājumu: | 1 |
| | * | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 120 – Vienoti noteikumi par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai uzstādāmu iekšdedzes dzinēju apstiprināšanu attiecībā uz lietderīgās jaudas, lietderīgā griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa mērījumiem [2015/1000] | 170 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 110 – Vienotie noteikumi par apstiprinājumu:

1

*

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 120 – Vienoti noteikumi par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai uzstādāmu iekšdedzes dzinēju apstiprināšanu attiecībā uz lietderīgās jaudas, lietderīgā griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa mērījumiem [2015/1000]

170

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 30.6.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/1

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un stāšanās spēkā datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 110 – Vienotie noteikumi par apstiprinājumu:

| I. | Tādu mehānisko transportlīdzekļu atsevišķas sastāvdaļas, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG) vai sašķidrināta dabasgāze (LNG) |
| --- | --- |

I.

Tādu mehānisko transportlīdzekļu atsevišķas sastāvdaļas, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG) vai sašķidrināta dabasgāze (LNG)

| II. | Apstiprināta tipa atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšana transportlīdzekļos, kuru spēkiekārtā izmanto saspiestu dabasgāzi (CNG) vai sašķidrinātu dabasgāzi (LNG) [2015/999] |
| --- | --- |

II.

Apstiprināta tipa atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšana transportlīdzekļos, kuru spēkiekārtā izmanto saspiestu dabasgāzi (CNG) vai sašķidrinātu dabasgāzi (LNG) [2015/999]

Ar visiem spēkā esošajiem grozījumiem līdz:

01. grozījumu sērijas 2. papildinājumam, kas stājas spēkā 2014. gada 9. oktobrī

SATURS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atsauces |
| --- | --- |

2.

| 3. | Sastāvdaļu klasifikācija |
| --- | --- |

3.

| 4. | Definīcijas |
| --- | --- |

4.

I DAĻA.   Tādu mehānisko transportlīdzekļu atsevišķu sastāvdaļu apstiprināšana, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG) vai sašķidrināta dabasgāze (LNG)

| 5. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

5.

| 6. | Marķējumi |
| --- | --- |

6.

| 7. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

7.

| 8. | CNG un/vai LNG sastāvdaļu specifikācijas |
| --- | --- |

8.

| 9. | CNG un/vai LNG sastāvdaļas tipa grozījums un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | (Nav piešķirts) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

11.

| 12. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

12.

| 13. | (Nav piešķirts) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

14.

| 15. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

15.

II DAĻA.   Tādu transportlīdzekļu apstiprināšana attiecībā uz apstiprināta tipa atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšanu, kuru spēkiekārtā izmanto saspiestu dabasgāzi (CNG) vai sašķidrinātu dabasgāzi (LNG)

| 16. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

16.

| 17. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

17.

| 18. | Prasības atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšanai, lai transportlīdzekļa spēkiekārtā izmantotu saspiestu dabasgāzi un/vai sašķidrinātu dabasgāzi |
| --- | --- |

18.

| 19. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

19.

| 20. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

20.

| 21. | Transportlīdzekļa tipa grozījums un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

21.

| 22. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

22.

| 23. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī administratīvo struktūrvienību nosaukums un adrese |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pārejas noteikumi |
| --- | --- |

24.

PIELIKUMI

| 1.A | CNG/LNG sastāvdaļu būtiskie raksturlielumi |
| --- | --- |

1.A

| 1.B | Transportlīdzekļa, dzinēja un ar CNG/LNG saistītās sistēmas būtiskie raksturlielumi |
| --- | --- |

1.B

| 2.A | CNG/LNG sastāvdaļu tipa apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2.A

| 2.B | Paziņojums par CNG/LNG sastāvdaļu tipa apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110 |
| --- | --- |

2.B

| 2.C | Apstiprinājuma marķējuma izvietojums |
| --- | --- |

2.C

| 2.D | Paziņojums par transportlīdzekļa tipa attiecībā uz CNG/LNG sistēmas uzstādīšanu apstiprinājuma piešķiršanu, paplašinājumu, atteikumu, atsaukšanu vai pilnīgu ražošanas izbeigšanu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110 |
| --- | --- |

2.D

| 3. | Dabasgāzes uzglabāšana transportlīdzeklī, ko izmanto kā mehānisko transportlīdzekļu degvielu |
| --- | --- |

3.

| 3.A | Gāzes baloni – augstspiediena balons tādas saspiestas dabasgāzes (CNG) uzglabāšanai transportlīdzeklī, ko izmanto kā mehānisko transportlīdzekļu degvielu |
| --- | --- |

3.A

| 3.B | Šķidruma tvertnes – vakuumizolācijas tvertne tādas dabasgāzes uzglabāšanai transportlīdzeklī, ko izmanto kā mehānisko transportlīdzekļu degvielu |
| --- | --- |

3.B

| 4.A | Noteikumi par CNG automātiskā vārsta, vienvirziena vārsta, pārspiediena vārsta, spiediena samazināšanas ierīces (siltumjutīga), pārplūdes vārsta, manuālā vārsta un spiediena samazināšanas ierīces (spiedienjutīga) apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.A

| 4.B | Noteikumi par CNG elastīgo degvielas vadu vai šļūteņu un LNG šļūteņu apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.B

| 4.C | Noteikumi par CNG filtra apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.C

| 4.D | Noteikumi par CNG spiediena regulatora apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.D

| 4.E | Noteikumi par CNG spiediena un temperatūras devēju apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.E

| 4.F | Noteikumi par CNG uzpildes ierīces (spraudņa) apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.F

| 4.G | Noteikumi par CNG gāzes plūsmas regulētāja un gāzes/gaisa sajaucēja, gāzes smidzinātāja vai degvielas maģistrāles apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.G

| 4.H | Noteikumi par elektroniskā vadības bloka apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.H

| 4.I | Noteikumi par LNG siltummaiņa–iztvaicētāja apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.I

| 4.J | Noteikumi par CNG uzpildes spraudņa apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.J

| 4.K | Noteikumi par LNG spiediena kontroles regulatora apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.K

| 4.L | Noteikumi par LNG spiediena un/vai temperatūras devēju apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.L

| 4.M | Noteikumi par dabasgāzes detektora apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.M

| 4.N | Noteikumi par automātiskā vārsta, pretvārsta, pārspiediena vārsta, pārplūdes vārsta, manuālā vārsta un vienvirziena vārsta apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.N

| 4.O | Noteikumi par LNG degvielas sūkņa apstiprināšanu |
| --- | --- |

4.O

| 5. | Testa procedūras |
| --- | --- |

5.

| 5.A | Pārspiediena tests (izturības tests) |
| --- | --- |

5.A

| 5.B | Ārējās noplūdes tests |
| --- | --- |

5.B

| 5.C | Iekšējās noplūdes tests |
| --- | --- |

5.C

| 5.D | CNG/LNG savietojamības tests |
| --- | --- |

5.D

| 5.E | Korozijizturības tests |
| --- | --- |

5.E

| 5.F | Izturība pret sauso karstumu |
| --- | --- |

5.F

| 5.G | Vecināšana ozona ietekmē |
| --- | --- |

5.G

| 5.H | Temperatūras cikla tests |
| --- | --- |

5.H

| 5.I | Spiediena maiņas cikla tests, kas piemērojams tikai baloniem |
| --- | --- |

5.I

| 5.J un 5.K – | (Nav piešķirts) |
| --- | --- |

5.J un 5.K –

| 5.L | Ilgizturības tests (ilgstoša ekspluatācija) |
| --- | --- |

5.L

| 5.M | Pārraušanas/sagraušanas tests, kas piemērojams tikai CNG baloniem |
| --- | --- |

5.M

| 5.N | Vibroizturības tests |
| --- | --- |

5.N

| 5.O | Eksplatācijas temperatūras |
| --- | --- |

5.O

| 5.P | LNG tests zemā temperatūrā |
| --- | --- |

5.P

| 5.Q | Nemetāla daļu saderība ar siltumapmaiņas vidi |
| --- | --- |

5.Q

| 6. | Noteikumi par CNG identifikācijas marķējumu M2 un M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

6.

| 7. | Noteikumi par LNG identifikācijas marķējumu M2 un M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļiem |
| --- | --- |

7.

1.   DARBĪBAS JOMA

Šie noteikumi attiecas uz:

| 1.1. | : | I daļa | : | tādu M un N kategorijas (1) transportlīdzekļu atsevišķu sastāvdaļu apstiprināšanu, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG); |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.2. | : | II daļa | : | apstiprināta tipa atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšanu M un N kategorijas (1) transportlīdzekļos, kuru spēkiekārtā izmanto saspiestu dabasgāzi (CNG) un/vai sašķidrināto dabasgāzi (LNG). |

1.1.

:

I daļa

:

tādu M un N kategorijas (1) transportlīdzekļu atsevišķu sastāvdaļu apstiprināšanu, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG);

1.2.

:

II daļa

:

apstiprināta tipa atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšanu M un N kategorijas (1) transportlīdzekļos, kuru spēkiekārtā izmanto saspiestu dabasgāzi (CNG) un/vai sašķidrināto dabasgāzi (LNG).

2.   ATSAUCES

Turpmāk norādītie standarti ietver noteikumus, kas pēc norādes šajā tekstā veido šā pielikuma noteikumus.

| ASTM standarti (2) |
| --- |
| ASTM B117-90 | Sāls izsmidzināšanas (miglas) testa metode |
| ASTM B154-92 | Dzīvsudraba nitrātu tests varam un vara sakausējumiem |
| ASTM D522-92 | Piestiprināto organisko pārklājumu lieces tests ar caursitni |
| ASTM D1308-87 | Sadzīves ķimikāliju ietekme uz bezkrāsainiem un pigmentētiem organiskiem pārklājumiem |
| ASTM D2344-84 | Testa metode paralēlšķiedru kompozītmateriālu šķietamās interlaminārās bīdes stiprības noteikšanai ar īsā stara metodi |
| ASTM D2794-92 | Testa metode organisko pārklājumu izturības noteikšanai pret paātrinātu deformāciju (trieciens) |
| ASTM D3170-87 | Pārklājumu izturība pret drupināšanu |
| ASTM D3418-83 | Testa metode polimēru kušanas temperatūras noteikšanai ar termālo analīzi |
| ASTM E647-93 | Standarta testa metode noguruma plaisu izplatīšanās koeficientu mērījumiem |
| ASTM E813-89 | Testa metode JIC, plīšanas stigrības mērījumiem |
| ASTM G53-93 | Standarta prakse tādu aparātu (fluorescējošo UV – kondensācijas tips) ekspluatācijai, ko izmanto, lai nemetāliskus materiālus pakļautu gaismas un ūdens iedarbībai |
| BSI standarti (3) |
| BS 5045 | 1. daļa (1982). Transportējami gāzes baloni. Specifikācija bezšuvju tērauda baloniem ar ūdens ietilpību, kas lielāka par 0,5 litriem |
| BS 7448-91 | Plīšanas mehānikas stigrības testi. I daļa. Metode metālisko materiālu KIC, kritiskā COD un kritisko J vērtību noteikšana BS PD 6493-1991. Norādījumi un metodes kausēšanas metināšanas struktūru A–pieņemamības izvērtēšanai. |
| EN standarti (4) |
| EN 13322-2 2003 | Transportējamie gāzu baloni. Metinātie tērauda baloni, kas paredzētie vairākkārtējai uzpildei. Konstrukcija un izgatavošana. 2.daļa. Nerūsējošais tērauds |
| EN ISO 5817 2003 | Kausēšanas metināšanas savienojumi tēraudam; kvalitātes līmeņu noteikšana defektiem |
| EN1251-2 2000 | Kriogēnās tvertnes. Vakuuma izolētas tvertnes ar tilpumu ne lielāku par 1 000 litriem. |
| EN 895:1995 | Metālisko materiālu šuvju sagraujošās pārbaudes. Šķērsvirziena stiepes pārbaude |
| EN 910:1996 | Sagraujošās pārbaudes metinātām šuvēm metāliskos materiālos. Lieces pārbaude |
| EN 1435:1997 | Metināto šuvju nesagraujošā pārbaude. Metināto savienojumu rentgenogrāfiskā pārbaude |
| EN 6892-1:2009 | Metāliskie materiāli. Stiepes tests |
| EN 10045-1:1990 | Šarpi triecientests metāliskiem materiāliem. Testa metode (V un U veida robojums) |
| ISO standarti (5) |
| ISO 37 | Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Stiepes stiprības–deformācijas īpašību noteikšana |
| ISO 148-1983 | Tērauds. Šarpi triecientests (V veida robojums) |
| ISO 188 | Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Paātrinātās novecināšanas vai siltuma izturības testi |
| ISO 306-1987 | Plastmasas. Termoplastiskie materiāli. Vikata mīksttapšanas temperatūras noteikšana |
| ISO 527 Pt 1-93 | Plastmasas. Stiepes īpašību noteikšana. I daļa. Vispārīgie principi |
| ISO 642-79 | Tērauds. Sacietēšanas tests ar rūdīšanu beigās (Jominy tests) |
| ISO 12991 | Sašķidrināta dabasgāze (LNG). Transportējamas tvertnes izmantošanai transportlīdzeklī |
| ISO1307 | Gumijas un plastmasas caurules. Cauruļu lielumi, iekšējā diametra minimumi un maksimumi, sagarumoto cauruļu pielaides |
| ISO 1402 | Gumijas un plastmasas šļūtenes un šļūteņu komplekti. Hidrostatiskā testēšana |
| ISO 1431 | Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Izturība pret plaisāšanu ozona ietekmē |
| ISO 1436 | Gumijas šļūtenes un šļūteņu komplekti. Stieples appinuma pastiprināti hidrauliskie tipi naftas vai ūdens bāzes šķidrumiem. Specifikācijas |
| ISO 1817 | Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Šķidrumu ietekmes noteikšana. |
| ISO 2808-91 | Krāsas un lakas. Pārklājuma biezuma noteikšana |
| ISO 3628-78 | Ar stikla šķiedru stiegroti materiāli. Stiepes īpašību noteikšana |
| ISO 4080 | Gumijas un plastmasas šļūtenes un šļūteņu komplekti. Gāzes caurlaidības noteikšana |
| ISO 4624-78 | Krāsas un lakas. Adhēzijas noteikšana ar atraušanas testu |
| ISO 4672 | Gumijas un plastmasas šļūtenes. Elastības testi pazeminātā temperatūrā |
| ISO 6982-84 | Metāliskie materiāli. Stiepes testi |
| ISO 6506-1981 | Metāliskie materiāli. Brinela cietības tests |
| ISO 6508-1986 | Metāliskie materiāli. Rokvela cietības tests. (A, B, C, D, E, F, G, H, K skalas) |
| ISO 7225 | Gāzes baloni. Brīdinājuma etiķetes |
| ISO/DIS 7866-1992 | Atkārtoti uzpildāmi transportējami bezšuvju alumīnija sakausējuma gāzes baloni starptautiskai izmantošanai. Projektēšana, izgatavošana un testēšana |
| ISO 9001:1994 | Projektēšanas, attīstības, ražošanas, montāžas un apkalpošanas kvalitātes nodrošināšana |
| ISO 9002:1994 | Ražošanas un montāžas kvalitātes nodrošināšana |
| ISO/DIS 12737 | Metāliskie materiāli. Plīšanas stigrības plakanā spriegumstāvoklī noteikšana |
| ISO 12991 | Sašķidrināta dabasgāze (LNG). Transportnējamas tvertnes izmantošanai transportlīdzeklī |
| ISO14469-1:2004 | Autotransports. Saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes savienotājs. I daļa. 20 MPa (200 bāri) savienotājs |
| ISO14469-2:2007 | Autotransports. Saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes savienotājs. II daļa. 20 MPa (200 bāri) savienotājs |
| ISO15500 | Autotransports. Saspiestas dabasgāzes (CNG) degvielas sistēmas sastāvdaļas |
| ISO 21028-1:2004 | Kriogēnās tvertnes. Materiālu kriogēnā temperatūrā stigrības prasības. I daļa. Temperatūra zem – 80 °C |
| ISO 21029-1:2004 | Kriogēnās tvertnes. Transportējamas vakuuma izolētas tvertnes ar tilpumu ne lielāku par 1 000 litriem. I daļa. Projektēšana, ražošana, pārbaude un testi |
| ISO/IEC Guide 25-1990 | Testēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības |
| ISO/IEC Guide 48-1986 | Norādījumi trešās puses izvērtēšanai un izstrādājumu reģistrācijas kvalitātes sistēma |
| ISO/DIS 9809 | Transportējamu bezšuvju tērauda gāzes balonu projektēšana, izgatavošana un testēšana. I daļa. Rūdīta un atlaidināta tērauda baloni, kuru stiepes izturība ir < 1 100 MPa |
| ISO 11439 | Gāzes baloni. Autotransporta līdzekļos uzstādītie dabas gāzes degvielas augstspiediena baloni |
| NACE standarts (6) |
| NACE TM0177-90 | Metālu laboratorijas testi attiecībā uz izturību pret sulfīdu plaisāšanu spriegumā H2S vidēs |
| EEK noteikumi (7) |
| Noteikumi Nr. 10 | Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprinājumu saistībā ar elektromagnētisko savietojamību |
| ASV federālie noteikumi (8) |
| 49 CFR 393.67 | Šķidrās degvielas tvertnes |
| SAE standarti (9) |
| SAE J2343-2008 | Ieteicamā prakse LNG vidējdarba un smagdarba mehāniskajiem transportlīdzekļiem |

ASTM standarti (2)

ASTM B117-90

Sāls izsmidzināšanas (miglas) testa metode

ASTM B154-92

Dzīvsudraba nitrātu tests varam un vara sakausējumiem

ASTM D522-92

Piestiprināto organisko pārklājumu lieces tests ar caursitni

ASTM D1308-87

Sadzīves ķimikāliju ietekme uz bezkrāsainiem un pigmentētiem organiskiem pārklājumiem

ASTM D2344-84

Testa metode paralēlšķiedru kompozītmateriālu šķietamās interlaminārās bīdes stiprības noteikšanai ar īsā stara metodi

ASTM D2794-92

Testa metode organisko pārklājumu izturības noteikšanai pret paātrinātu deformāciju (trieciens)

ASTM D3170-87

Pārklājumu izturība pret drupināšanu

ASTM D3418-83

Testa metode polimēru kušanas temperatūras noteikšanai ar termālo analīzi

ASTM E647-93

Standarta testa metode noguruma plaisu izplatīšanās koeficientu mērījumiem

ASTM E813-89

Testa metode JIC, plīšanas stigrības mērījumiem

ASTM G53-93

Standarta prakse tādu aparātu (fluorescējošo UV – kondensācijas tips) ekspluatācijai, ko izmanto, lai nemetāliskus materiālus pakļautu gaismas un ūdens iedarbībai

BSI standarti (3)

BS 5045

1. daļa (1982). Transportējami gāzes baloni. Specifikācija bezšuvju tērauda baloniem ar ūdens ietilpību, kas lielāka par 0,5 litriem

BS 7448-91

Plīšanas mehānikas stigrības testi. I daļa. Metode metālisko materiālu KIC, kritiskā COD un kritisko J vērtību noteikšana BS PD 6493-1991. Norādījumi un metodes kausēšanas metināšanas struktūru A–pieņemamības izvērtēšanai.

EN standarti (4)

EN 13322-2 2003

Transportējamie gāzu baloni. Metinātie tērauda baloni, kas paredzētie vairākkārtējai uzpildei. Konstrukcija un izgatavošana. 2.daļa. Nerūsējošais tērauds

EN ISO 5817 2003

Kausēšanas metināšanas savienojumi tēraudam; kvalitātes līmeņu noteikšana defektiem

EN1251-2 2000

Kriogēnās tvertnes. Vakuuma izolētas tvertnes ar tilpumu ne lielāku par 1 000 litriem.

EN 895:1995

Metālisko materiālu šuvju sagraujošās pārbaudes. Šķērsvirziena stiepes pārbaude

EN 910:1996

Sagraujošās pārbaudes metinātām šuvēm metāliskos materiālos. Lieces pārbaude

EN 1435:1997

Metināto šuvju nesagraujošā pārbaude. Metināto savienojumu rentgenogrāfiskā pārbaude

EN 6892-1:2009

Metāliskie materiāli. Stiepes tests

EN 10045-1:1990

Šarpi triecientests metāliskiem materiāliem. Testa metode (V un U veida robojums)

ISO standarti (5)

ISO 37

Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Stiepes stiprības–deformācijas īpašību noteikšana

ISO 148-1983

Tērauds. Šarpi triecientests (V veida robojums)

ISO 188

Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Paātrinātās novecināšanas vai siltuma izturības testi

ISO 306-1987

Plastmasas. Termoplastiskie materiāli. Vikata mīksttapšanas temperatūras noteikšana

ISO 527 Pt 1-93

Plastmasas. Stiepes īpašību noteikšana. I daļa. Vispārīgie principi

ISO 642-79

Tērauds. Sacietēšanas tests ar rūdīšanu beigās (Jominy tests)

ISO 12991

Sašķidrināta dabasgāze (LNG). Transportējamas tvertnes izmantošanai transportlīdzeklī

ISO1307

Gumijas un plastmasas caurules. Cauruļu lielumi, iekšējā diametra minimumi un maksimumi, sagarumoto cauruļu pielaides

ISO 1402

Gumijas un plastmasas šļūtenes un šļūteņu komplekti. Hidrostatiskā testēšana

ISO 1431

Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Izturība pret plaisāšanu ozona ietekmē

ISO 1436

Gumijas šļūtenes un šļūteņu komplekti. Stieples appinuma pastiprināti hidrauliskie tipi naftas vai ūdens bāzes šķidrumiem. Specifikācijas

ISO 1817

Vulkanizēta vai termoplastiska gumija. Šķidrumu ietekmes noteikšana.

ISO 2808-91

Krāsas un lakas. Pārklājuma biezuma noteikšana

ISO 3628-78

Ar stikla šķiedru stiegroti materiāli. Stiepes īpašību noteikšana

ISO 4080

Gumijas un plastmasas šļūtenes un šļūteņu komplekti. Gāzes caurlaidības noteikšana

ISO 4624-78

Krāsas un lakas. Adhēzijas noteikšana ar atraušanas testu

ISO 4672

Gumijas un plastmasas šļūtenes. Elastības testi pazeminātā temperatūrā

ISO 6982-84

Metāliskie materiāli. Stiepes testi

ISO 6506-1981

Metāliskie materiāli. Brinela cietības tests

ISO 6508-1986

Metāliskie materiāli. Rokvela cietības tests. (A, B, C, D, E, F, G, H, K skalas)

ISO 7225

Gāzes baloni. Brīdinājuma etiķetes

ISO/DIS 7866-1992

Atkārtoti uzpildāmi transportējami bezšuvju alumīnija sakausējuma gāzes baloni starptautiskai izmantošanai. Projektēšana, izgatavošana un testēšana

ISO 9001:1994

Projektēšanas, attīstības, ražošanas, montāžas un apkalpošanas kvalitātes nodrošināšana

ISO 9002:1994

Ražošanas un montāžas kvalitātes nodrošināšana

ISO/DIS 12737

Metāliskie materiāli. Plīšanas stigrības plakanā spriegumstāvoklī noteikšana

ISO 12991

Sašķidrināta dabasgāze (LNG). Transportnējamas tvertnes izmantošanai transportlīdzeklī

ISO14469-1:2004

Autotransports. Saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes savienotājs. I daļa. 20 MPa (200 bāri) savienotājs

ISO14469-2:2007

Autotransports. Saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes savienotājs. II daļa. 20 MPa (200 bāri) savienotājs

ISO15500

Autotransports. Saspiestas dabasgāzes (CNG) degvielas sistēmas sastāvdaļas

ISO 21028-1:2004

Kriogēnās tvertnes. Materiālu kriogēnā temperatūrā stigrības prasības. I daļa. Temperatūra zem – 80 °C

ISO 21029-1:2004

Kriogēnās tvertnes. Transportējamas vakuuma izolētas tvertnes ar tilpumu ne lielāku par 1 000 litriem. I daļa. Projektēšana, ražošana, pārbaude un testi

ISO/IEC Guide 25-1990

Testēšanas laboratoriju kompetences vispārīgās prasības

ISO/IEC Guide 48-1986

Norādījumi trešās puses izvērtēšanai un izstrādājumu reģistrācijas kvalitātes sistēma

ISO/DIS 9809

Transportējamu bezšuvju tērauda gāzes balonu projektēšana, izgatavošana un testēšana. I daļa. Rūdīta un atlaidināta tērauda baloni, kuru stiepes izturība ir < 1 100 MPa

ISO 11439

Gāzes baloni. Autotransporta līdzekļos uzstādītie dabas gāzes degvielas augstspiediena baloni

NACE standarts (6)

NACE TM0177-90

Metālu laboratorijas testi attiecībā uz izturību pret sulfīdu plaisāšanu spriegumā H2S vidēs

EEK noteikumi (7)

Noteikumi Nr. 10

Vienoti noteikumi attiecībā uz transportlīdzekļu apstiprinājumu saistībā ar elektromagnētisko savietojamību

ASV federālie noteikumi (8)

49 CFR 393.67

Šķidrās degvielas tvertnes

SAE standarti (9)

SAE J2343-2008

Ieteicamā prakse LNG vidējdarba un smagdarba mehāniskajiem transportlīdzekļiem

3.   SASTĀVDAĻU KLASIFIKĀCIJA

| 0. klase | Augstspiediena daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiediens lielāks par 3 MPa, bet nepārsniedz 26 MPa. |
| --- | --- |
| 1. klase | Vidēja spiediena daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiediens lielāks par 450 kPa, bet nepārsniedz 3 000 kPa (3 MPa). |
| 2. klase | Zemspiediena daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiediens lielāks par 20 kPa, bet nepārsniedz 450 kPa. |
| 3. klase | Tādas vidēja spiediena daļas kā drošības vārsti vai ar drošības vārstu aizsargātas daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiedienu lielāks par 450 kPa, bet nepārsniedz 3 000 kPa (3 MPa). |
| 4. klase | Daļas, kas saskaras ar gāzi, kuras spiediens ir mazāks par 20 kPa. |
| 5. klase | Daļas, kas saskaras ar temperatūru, kas zemāka par – 40 °C.
  Sastāvdaļu var sastāvēt no vairākām daļām, katra daļa var būt klasificēta savā klasē atkarībā no maksimālā darba spiediena un funkcijas.

  CNG un/vai LNG sastāvdaļas, kas paredzētas izmantošanai transportlīdzekļos, klasificē pēc darba spiediena, temperatūras un funkcijām saskaņā ar 1-1. attēlu. |

0. klase

Augstspiediena daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiediens lielāks par 3 MPa, bet nepārsniedz 26 MPa.

1. klase

Vidēja spiediena daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiediens lielāks par 450 kPa, bet nepārsniedz 3 000 kPa (3 MPa).

2. klase

Zemspiediena daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiediens lielāks par 20 kPa, bet nepārsniedz 450 kPa.

3. klase

Tādas vidēja spiediena daļas kā drošības vārsti vai ar drošības vārstu aizsargātas daļas, tostarp caurules un savienojumi, kuros ir CNG, kuras spiedienu lielāks par 450 kPa, bet nepārsniedz 3 000 kPa (3 MPa).

4. klase

Daļas, kas saskaras ar gāzi, kuras spiediens ir mazāks par 20 kPa.

5. klase

Daļas, kas saskaras ar temperatūru, kas zemāka par – 40 °C.

Sastāvdaļu var sastāvēt no vairākām daļām, katra daļa var būt klasificēta savā klasē atkarībā no maksimālā darba spiediena un funkcijas.

CNG un/vai LNG sastāvdaļas, kas paredzētas izmantošanai transportlīdzekļos, klasificē pēc darba spiediena, temperatūras un funkcijām saskaņā ar 1-1. attēlu.

1-1. attēls

CNG un/vai LNG sastāvdaļu klasifikācijas blokshēma

Atsevišķu sastāvdaļu klasēm piemērojamie testi (izņemot CNG balonus un LNG tvertnes)

| Tests | 0. klase | 1. klase | 2. klase | 3. klase | 4. klase | 5. klase | Pielikums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārspiediens jeb izturība | X | X | X | X | O | X | 5.A |
| Ārējā noplūde | X | X | X | X | O | X | 5.B |
| Iekšējā noplūde | A | A | A | A | O | A | 5.C |
| Ilgizturības tests | A | A | A | A | O | A | 5.L |
| CNG/LNG savietojamība | A | A | A | A | A | A | 5.D |
| Korozijizturība | X | X | X | X | X | A | 5.E |
| Izturība pret sauso karstumu | A | A | A | A | A | A | 5.F |
| Vecināšana ozona ietekmē | A | A | A | A | A | A | 5.G |
| Pārraušanas/destrukcijas tests | X | O | O | O | O | A | 5.M |
| Temperatūras cikls | A | A | A | A | O | A | 5.H |
| Spiediena maiņas cikls | X | O | O | O | O | A | 5.I |
| Vibroizturība | A | A | A | A | O | A | 5.N |
| Ekspluatācijas temperatūras | X | X | X | X | X | X | 5.O |
| LNG zemā temperatūrā | O | O | O | O | O | X | 5.P |
| X | = | piemēro. |
| O | = | nepiemēro. |
| A | = | piemēro attiecīgā gadījumā. |

Tests

0. klase

1. klase

2. klase

3. klase

4. klase

5. klase

Pielikums

Pārspiediens jeb izturība

X

X

X

X

O

X

5.A

Ārējā noplūde

X

X

X

X

O

X

5.B

Iekšējā noplūde

A

A

A

A

O

A

5.C

Ilgizturības tests

A

A

A

A

O

A

5.L

CNG/LNG savietojamība

A

A

A

A

A

A

5.D

Korozijizturība

X

X

X

X

X

A

5.E

Izturība pret sauso karstumu

A

A

A

A

A

A

5.F

Vecināšana ozona ietekmē

A

A

A

A

A

A

5.G

Pārraušanas/destrukcijas tests

X

O

O

O

O

A

5.M

Temperatūras cikls

A

A

A

A

O

A

5.H

Spiediena maiņas cikls

X

O

O

O

O

A

5.I

Vibroizturība

A

A

A

A

O

A

5.N

Ekspluatācijas temperatūras

X

X

X

X

X

X

5.O

LNG zemā temperatūrā

O

O

O

O

O

X

5.P

X

=

piemēro.

O

=

nepiemēro.

A

=

piemēro attiecīgā gadījumā.

4.   DEFINĪCIJAS

| 4.1. | “Spiediens” ir relatīvais spiediens attiecībā pret atmosfēras spiedienu, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

4.1.

“Spiediens” ir relatīvais spiediens attiecībā pret atmosfēras spiedienu, ja vien nav norādīts citādi.

| 4.2. | “Ekspluatācijas spiediens” ir stabilizēts spiediens pie vienmērīgas gāzes temperatūras 15 °C. LNG ekspluatācijas spiediens ir izmantotās tvertnes paredzētais stabilizētais spiediens, kā to noteicis izgatavotājs. |
| --- | --- |

4.2.

“Ekspluatācijas spiediens” ir stabilizēts spiediens pie vienmērīgas gāzes temperatūras 15 °C. LNG ekspluatācijas spiediens ir izmantotās tvertnes paredzētais stabilizētais spiediens, kā to noteicis izgatavotājs.

| 4.3. | “Testa spiediens” ir spiediens, kādam sastāvdaļa pakļauta pieņemšanas testēšanas laikā. LNG tvertnei ekonomaizera spiediena iestatījums vai parastais LNG dzinējam nepieciešamais piesātinājuma spiediens. CNG balonam spiediens, kādā tiek veikts balona hidrostatiskais tests. |
| --- | --- |

4.3.

“Testa spiediens” ir spiediens, kādam sastāvdaļa pakļauta pieņemšanas testēšanas laikā. LNG tvertnei ekonomaizera spiediena iestatījums vai parastais LNG dzinējam nepieciešamais piesātinājuma spiediens. CNG balonam spiediens, kādā tiek veikts balona hidrostatiskais tests.

| 4.4. | “Darba spiediens” ir maksimālais spiediens, kādam sastāvdaļu paredzēts pakļaut, un uz kā pamatojas, nosakot attiecīgās sastāvdaļas stiprību. CNG balonam stabilizēts 20 MPa spiediens pie vienmērīgas temperatūras 15 °C. LNG tvertnei – LNG tvertnes primārā drošības vārsta iestatījuma spiediens. |
| --- | --- |

4.4.

“Darba spiediens” ir maksimālais spiediens, kādam sastāvdaļu paredzēts pakļaut, un uz kā pamatojas, nosakot attiecīgās sastāvdaļas stiprību. CNG balonam stabilizēts 20 MPa spiediens pie vienmērīgas temperatūras 15 °C. LNG tvertnei – LNG tvertnes primārā drošības vārsta iestatījuma spiediens.

| 4.5. | “Ekspluatācijas temperatūra” ir maksimālās temperatūras diapazonu vērtības, kā norādīts 5.O pielikumā, pie kurām ir nodrošināta atsevišķās sastāvdaļas droša un pareiza darbība un kurām sastāvdaļas ir projektēta un apstiprināta. |
| --- | --- |

4.5.

“Ekspluatācijas temperatūra” ir maksimālās temperatūras diapazonu vērtības, kā norādīts 5.O pielikumā, pie kurām ir nodrošināta atsevišķās sastāvdaļas droša un pareiza darbība un kurām sastāvdaļas ir projektēta un apstiprināta.

| 4.6. | “Atsevišķas sastāvdaļas” ir:






  a) | konteiners (balons vai tvertne); |
| --- | --- | --- |

4.6.

“Atsevišķas sastāvdaļas” ir:

a)

konteiners (balons vai tvertne);

| b) | konteineram uzstādītie piederumi; |
| --- | --- |

b)

konteineram uzstādītie piederumi;

| c) | spiediena regulators; |
| --- | --- |

c)

spiediena regulators;

| d) | automātiskais vārsts; |
| --- | --- |

d)

automātiskais vārsts;

| e) | manuālais vārsts; |
| --- | --- |

e)

manuālais vārsts;

| f) | gāzes padeves ierīce; |
| --- | --- |

f)

gāzes padeves ierīce;

| g) | gāzes plūsmas regulētājs; |
| --- | --- |

g)

gāzes plūsmas regulētājs;

| h) | elastīgs degvielas vads; |
| --- | --- |

h)

elastīgs degvielas vads;

| i) | stingrais degvielas vads; |
| --- | --- |

i)

stingrais degvielas vads;

| j) | uzpildes ierīce vai spraudnis; |
| --- | --- |

j)

uzpildes ierīce vai spraudnis;

| k) | vienvirziena vārsts vai pretvārsts; |
| --- | --- |

k)

vienvirziena vārsts vai pretvārsts;

| l) | pārspiediena vārsts (spiedvārsts), primārais un sekundārais; |
| --- | --- |

l)

pārspiediena vārsts (spiedvārsts), primārais un sekundārais;

| m) | spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga); |
| --- | --- |

m)

spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga);

| n) | filtrs; |
| --- | --- |

n)

filtrs;

| o) | spiediena vai temperatūras devējs/indikators; |
| --- | --- |

o)

spiediena vai temperatūras devējs/indikators;

| p) | pārplūdes vārsts; |
| --- | --- |

p)

pārplūdes vārsts;

| q) | apkopes vārsts; |
| --- | --- |

q)

apkopes vārsts;

| r) | elektroniskais vadības bloks; |
| --- | --- |

r)

elektroniskais vadības bloks;

| s) | gāznecaurlaidīgs apvalks; |
| --- | --- |

s)

gāznecaurlaidīgs apvalks;

| t) | savienojums; |
| --- | --- |

t)

savienojums;

| u) | ventilācijas šļūtene; |
| --- | --- |

u)

ventilācijas šļūtene;

| v) | spiediena samazināšanas ierīce (SSI) (spiedienjutīga); |
| --- | --- |

v)

spiediena samazināšanas ierīce (SSI) (spiedienjutīga);

| w) | degvielas maģistrāle; |
| --- | --- |

w)

degvielas maģistrāle;

| x) | siltummainis–iztvaicētājs; |
| --- | --- |

x)

siltummainis–iztvaicētājs;

| y) | dabasgāzes detektors; |
| --- | --- |

y)

dabasgāzes detektors;

| z) | degvielas sūknis (LNG). |
| --- | --- |

z)

degvielas sūknis (LNG).

| 4.7. | “Daudzfunkcionāla sastāvdaļa” ir jebkura no iepriekš minētajām atsevišķajām sastāvdaļām, kas kombinēta vai savienota kā sastāvdaļa. |
| --- | --- |

4.7.

“Daudzfunkcionāla sastāvdaļa” ir jebkura no iepriekš minētajām atsevišķajām sastāvdaļām, kas kombinēta vai savienota kā sastāvdaļa.

| 4.8. | “Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir M un N kategorijas transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz tā CNG un/vai LNG sistēmu kā oriģinālo aprīkojumu izmantošanai spēkiekārtā. |
| --- | --- |

4.8.

“Transportlīdzekļa apstiprinājums” ir M un N kategorijas transportlīdzekļa tipa apstiprinājums attiecībā uz tā CNG un/vai LNG sistēmu kā oriģinālo aprīkojumu izmantošanai spēkiekārtā.

| 4.9. | “Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar atsevišķām sastāvdaļām izmantošanai CNG un/vai LNG to spēkiekārtā, kuri neatšķiras šādos aspektos:






  4.9.1. | izgatavotājs; |
| --- | --- | --- |

4.9.

“Transportlīdzekļa tips” ir transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar atsevišķām sastāvdaļām izmantošanai CNG un/vai LNG to spēkiekārtā, kuri neatšķiras šādos aspektos:

4.9.1.

izgatavotājs;

| 4.9.2. | izgatavotāja noteiktais tipa apzīmējums; |
| --- | --- |

4.9.2.

izgatavotāja noteiktais tipa apzīmējums;

| 4.9.3. | būtiski projektēšanas un konstrukcijas aspekti:






  4.9.3.1. | šasija/grīda (acīmredzamas un būtiskas atšķirības); |
| --- | --- | --- |

4.9.3.

būtiski projektēšanas un konstrukcijas aspekti:

4.9.3.1.

šasija/grīda (acīmredzamas un būtiskas atšķirības);

| 4.9.3.2. | CNG un/vai LNG uzstādīšana (acīmredzamas un būtiskas atšķirības). |
| --- | --- |

4.9.3.2.

CNG un/vai LNG uzstādīšana (acīmredzamas un būtiskas atšķirības).

| 4.10. | “CNG sistēma” ir sastāvdaļu (konteinera(-u) vai balona(-u), vārstu, elastīgo degvielas vadu utt.) un savienojošo daļu (stingro degvielas vadu, cauruļu savienotājelementu utt.) kopums, kas pierīkots transportlīdzekļiem, kuru spēkiekārtā izmanto CNG. |
| --- | --- |

4.10.

“CNG sistēma” ir sastāvdaļu (konteinera(-u) vai balona(-u), vārstu, elastīgo degvielas vadu utt.) un savienojošo daļu (stingro degvielas vadu, cauruļu savienotājelementu utt.) kopums, kas pierīkots transportlīdzekļiem, kuru spēkiekārtā izmanto CNG.

| 4.11. | “LNG sistēma” ir sastāvdaļu (tvertnes, vārstu, elastīgo degvielas vadu utt.) un savienojošo daļu (degvielas vadi, stiprinājumi utt.) kopums, kas pierīkots transportlīdzekļiem, kuru spēkiekārtā izmanto LNG, un saistītās sastāvdaļas, tostarp iztvaicētājs. Citas daļas aiz iztvaicētāja uzskata par CNG sastāvdaļām. |
| --- | --- |

4.11.

“LNG sistēma” ir sastāvdaļu (tvertnes, vārstu, elastīgo degvielas vadu utt.) un savienojošo daļu (degvielas vadi, stiprinājumi utt.) kopums, kas pierīkots transportlīdzekļiem, kuru spēkiekārtā izmanto LNG, un saistītās sastāvdaļas, tostarp iztvaicētājs. Citas daļas aiz iztvaicētāja uzskata par CNG sastāvdaļām.

| 4.12. | “Konteiners” (jeb balons) ir jebkura uzglabāšanas sistēma, ko izmanto saspiestajai dabasgāzei. |
| --- | --- |

4.12.

“Konteiners” (jeb balons) ir jebkura uzglabāšanas sistēma, ko izmanto saspiestajai dabasgāzei.

| 4.13. | “Konteinera tips” ir konteineri, kas neatšķiras izmēru un materiāla raksturlielumu ziņā, kā norādīts 3.A pielikumā.






  4.13.1. | Konteiners var būt:








  CNG-1 | – | metāla; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CNG-2 | – | metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (stīpu apvalks); |
| CNG-3 | – | metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (pilns apvalks); |
| CNG-4 | – | ar sveķiem impregnēts vienlaidu pavediens ar nemetālisku čaulu (viss no kompozītmateriāla). |

4.13.

“Konteinera tips” ir konteineri, kas neatšķiras izmēru un materiāla raksturlielumu ziņā, kā norādīts 3.A pielikumā.

4.13.1.

Konteiners var būt:

CNG-1

–

metāla;

CNG-2

–

metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (stīpu apvalks);

CNG-3

–

metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (pilns apvalks);

CNG-4

–

ar sveķiem impregnēts vienlaidu pavediens ar nemetālisku čaulu (viss no kompozītmateriāla).

| 4.14. | “Tvertne” (jeb trauks) ir jebkura uzglabāšanas sistēma, ko izmanto sašķidrinātai dabasgāzei. |
| --- | --- |

4.14.

“Tvertne” (jeb trauks) ir jebkura uzglabāšanas sistēma, ko izmanto sašķidrinātai dabasgāzei.

| 4.15. | “Tvertnes tips” ir tvertnes, kas neatšķiras izmēru un materiāla raksturlielumu ziņā, kā norādīts 3. B pielikumā. |
| --- | --- |

4.15.

“Tvertnes tips” ir tvertnes, kas neatšķiras izmēru un materiāla raksturlielumu ziņā, kā norādīts 3. B pielikumā.

| 4.16. | “Konteineram vai tvertnei pierīkoti piederumi” ir šādas sastāvdaļas (bet ne tikai), atsevišķi vai kombinētas, ja tās pierīkotas konteineram vai tvertnei.






  4.16.1. | “Manuālais vārsts” ir vārsts, ko darbina manuāli. |
| --- | --- | --- |

4.16.

“Konteineram vai tvertnei pierīkoti piederumi” ir šādas sastāvdaļas (bet ne tikai), atsevišķi vai kombinētas, ja tās pierīkotas konteineram vai tvertnei.

4.16.1.

“Manuālais vārsts” ir vārsts, ko darbina manuāli.

| 4.16.2. | “Spiediena devējs/indikators” ir ierīce zem spiediena, kas norāda gāzes vai šķidruma spiedienu. |
| --- | --- |

4.16.2.

“Spiediena devējs/indikators” ir ierīce zem spiediena, kas norāda gāzes vai šķidruma spiedienu.

| 4.16.3. | “Pārplūdes vārsts” ir ierīce, ar ko automātiski atslēdz vai ierobežo gāzes plūsmu, kad plūsma pārsniedz iestatīto projektēto vērtību. |
| --- | --- |

4.16.3.

“Pārplūdes vārsts” ir ierīce, ar ko automātiski atslēdz vai ierobežo gāzes plūsmu, kad plūsma pārsniedz iestatīto projektēto vērtību.

| 4.16.4. | “Gāznecaurlaidīgs apvalks” ir ierīce, ar ko gāzes noplūdi izvada ārpus transportlīdzekļa, tostarp gāzes ventilācijas šļūtene. |
| --- | --- |

4.16.4.

“Gāznecaurlaidīgs apvalks” ir ierīce, ar ko gāzes noplūdi izvada ārpus transportlīdzekļa, tostarp gāzes ventilācijas šļūtene.

| 4.17. | “Vārsts” ir ierīce, ar ko var kontrolēt šķidruma plūsmu. |
| --- | --- |

4.17.

“Vārsts” ir ierīce, ar ko var kontrolēt šķidruma plūsmu.

| 4.18. | “Automātisks vārsts” ir vārsts, ko nedarbina manuāli. |
| --- | --- |

4.18.

“Automātisks vārsts” ir vārsts, ko nedarbina manuāli.

| 4.19. | “Automātiskais balona vārsts” ir automātisks vārsts, kas stingri piestiprināts pie balona un kurš kontrolē gāzes plūsmu degvielas sistēmā. Automātisko balona vārstu sauc arī par tālvadības apkopes vārstu. |
| --- | --- |

4.19.

“Automātiskais balona vārsts” ir automātisks vārsts, kas stingri piestiprināts pie balona un kurš kontrolē gāzes plūsmu degvielas sistēmā. Automātisko balona vārstu sauc arī par tālvadības apkopes vārstu.

| 4.20. | “Vienvirziena vārsts vai pretvārsts” ir automātisks vārsts, kas gāzei/šķidrumam ļauj plūst tikai vienā virzienā. |
| --- | --- |

4.20.

“Vienvirziena vārsts vai pretvārsts” ir automātisks vārsts, kas gāzei/šķidrumam ļauj plūst tikai vienā virzienā.

| 4.21. | “Pārplūdes vārsts” (pārplūdi ierobežojoša ierīce) ir ierīce, ar ko automātiski atslēdz vai ierobežo gāzes vai šķidruma plūsmu, kad plūsma pārsniedz iestatīto projektēto vērtību. |
| --- | --- |

4.21.

“Pārplūdes vārsts” (pārplūdi ierobežojoša ierīce) ir ierīce, ar ko automātiski atslēdz vai ierobežo gāzes vai šķidruma plūsmu, kad plūsma pārsniedz iestatīto projektēto vērtību.

| 4.22. | “Manuālais vārsts” ir balonam vai tvertnei stingri piestiprināts manuālais vārsts. |
| --- | --- |

4.22.

“Manuālais vārsts” ir balonam vai tvertnei stingri piestiprināts manuālais vārsts.

| 4.23. | “Pārspiediena vārsts (spiedvārsts)” ir ierīce, ar ko novērš iepriekš noteikta ieplūdes spiediena pārsniegšanu. |
| --- | --- |

4.23.

“Pārspiediena vārsts (spiedvārsts)” ir ierīce, ar ko novērš iepriekš noteikta ieplūdes spiediena pārsniegšanu.

| 4.24. | “Apkopes vārsts” ir izolējošs vārsts, kas tiek aizvērts tikai tad, kad tiek veikta transportlīdzekļa apkope. |
| --- | --- |

4.24.

“Apkopes vārsts” ir izolējošs vārsts, kas tiek aizvērts tikai tad, kad tiek veikta transportlīdzekļa apkope.

| 4.25. | “Filtrs” ir aizsargsiets, kas atdala svešķermeņus no gāzes vai šķidruma plūsmas. |
| --- | --- |

4.25.

“Filtrs” ir aizsargsiets, kas atdala svešķermeņus no gāzes vai šķidruma plūsmas.

| 4.26. | “Savienojums” ir savienotājs, ko izmanto cauruļvadu, cauruļu vai šļūteņu sistēmā. |
| --- | --- |

4.26.

“Savienojums” ir savienotājs, ko izmanto cauruļvadu, cauruļu vai šļūteņu sistēmā.

| 4.27. | “LNG degvielas sūknis” ir ierīce, ar ko sāk LNG piegādi dzinējam, palielinot šķidruma (šķidrā vai tvaiku veidā) spiedienu. |
| --- | --- |

4.27.

“LNG degvielas sūknis” ir ierīce, ar ko sāk LNG piegādi dzinējam, palielinot šķidruma (šķidrā vai tvaiku veidā) spiedienu.

| 4.28. | “Elastīgi degvielas vadi” ir elastīga caurule vai šļūtene, pa kuru plūst dabasgāze. |
| --- | --- |

4.28.

“Elastīgi degvielas vadi” ir elastīga caurule vai šļūtene, pa kuru plūst dabasgāze.

| 4.29. | “Stingri degvielas vadi” ir caurule, kam normālas ekspluatācijas gaitā nav paredzēts locīties un pa kuru plūst dabasgāze. |
| --- | --- |

4.29.

“Stingri degvielas vadi” ir caurule, kam normālas ekspluatācijas gaitā nav paredzēts locīties un pa kuru plūst dabasgāze.

| 4.30. | “Gāzes padeves ierīce” ir ierīce gāzveida degvielas ievadīšanai dzinēja ieplūdes kolektorā (karburatorā vai smidzinātājā). |
| --- | --- |

4.30.

“Gāzes padeves ierīce” ir ierīce gāzveida degvielas ievadīšanai dzinēja ieplūdes kolektorā (karburatorā vai smidzinātājā).

| 4.31. | “Gāzes/gaisa sajaucējs” ir ierīce gāzveida degvielas un ieplūdes gaisa sajaukšanai dzinējā. |
| --- | --- |

4.31.

“Gāzes/gaisa sajaucējs” ir ierīce gāzveida degvielas un ieplūdes gaisa sajaukšanai dzinējā.

| 4.32. | “Gāzes smidzinātājs” ir ierīce gāzveida degvielas ievadīšanai dzinējā vai saistītajā ieplūdes sistēmā. |
| --- | --- |

4.32.

“Gāzes smidzinātājs” ir ierīce gāzveida degvielas ievadīšanai dzinējā vai saistītajā ieplūdes sistēmā.

| 4.33. | “Gāzes plūsmas regulētājs” ir gāzes plūsmas ierobežošanas ierīce, kas uzstādīta aiz spiediena regulatora, kura kontrolē gāzes plūsmu uz dzinēju. |
| --- | --- |

4.33.

“Gāzes plūsmas regulētājs” ir gāzes plūsmas ierobežošanas ierīce, kas uzstādīta aiz spiediena regulatora, kura kontrolē gāzes plūsmu uz dzinēju.

| 4.34. | “Spiediena regulators” ir ierīce, ko izmanto, lai kontrolētu CNG vai LNG spiedienu. |
| --- | --- |

4.34.

“Spiediena regulators” ir ierīce, ko izmanto, lai kontrolētu CNG vai LNG spiedienu.

| 4.35. | “Spiediena samazināšanas ierīce (SSI) (siltumjutīga)” ir vienreizējas lietošanas ierīce, ko iedarbina pārmērīga temperatūra un/vai spiediens, kura izvada gāzi, lai pasargātu balonu no saplīšanas. |
| --- | --- |

4.35.

“Spiediena samazināšanas ierīce (SSI) (siltumjutīga)” ir vienreizējas lietošanas ierīce, ko iedarbina pārmērīga temperatūra un/vai spiediens, kura izvada gāzi, lai pasargātu balonu no saplīšanas.

| 4.36. | “Spiediena samazināšanas ierīce (SSI) (spiedienjutīga)” (šo ierīci reizēm sauc arī par plīstošo disku) ir vienreizējas lietošanas ierīce, ko iedarbina pārmērīgs spiediens un ar ko novērš iepriekš noteikta ieplūdes spiediena pārsniegšanu. |
| --- | --- |

4.36.

“Spiediena samazināšanas ierīce (SSI) (spiedienjutīga)” (šo ierīci reizēm sauc arī par plīstošo disku) ir vienreizējas lietošanas ierīce, ko iedarbina pārmērīgs spiediens un ar ko novērš iepriekš noteikta ieplūdes spiediena pārsniegšanu.

| 4.37. | “Uzpildes ierīce vai spraudnis” ir transportlīdzeklī uzstādīta ierīce, ko izmanto, lai uzpildes stacijā piepildītu konteineru vai tvertni. |
| --- | --- |

4.37.

“Uzpildes ierīce vai spraudnis” ir transportlīdzeklī uzstādīta ierīce, ko izmanto, lai uzpildes stacijā piepildītu konteineru vai tvertni.

| 4.38. | “Elektroniskais vadības bloks (CNG/LNG)” ir ierīce, ar ko kontrolē gāzes pieprasījumu dzinējā un citus dzinēja parametrus, un drošības apsvērumu dēļ automātiski atslēdz automātisko vārstu. |
| --- | --- |

4.38.

“Elektroniskais vadības bloks (CNG/LNG)” ir ierīce, ar ko kontrolē gāzes pieprasījumu dzinējā un citus dzinēja parametrus, un drošības apsvērumu dēļ automātiski atslēdz automātisko vārstu.

| 4.39. | “Sastāvdaļu tips”, kā minēts 4.17. līdz 4.38. punktā, ir sastāvdaļas, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā materiāls, ekspluatācijas spiediens un darba temperatūras. |
| --- | --- |

4.39.

“Sastāvdaļu tips”, kā minēts 4.17. līdz 4.38. punktā, ir sastāvdaļas, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā materiāls, ekspluatācijas spiediens un darba temperatūras.

| 4.40. | “Elektroniskā vadības bloka tips”, kā minēts 4.38. punktā, ir sastāvdaļas, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā programmatūras pamatprincipi, izņemot nelielas izmaiņas. |
| --- | --- |

4.40.

“Elektroniskā vadības bloka tips”, kā minēts 4.38. punktā, ir sastāvdaļas, kas neatšķiras tādos būtiskos aspektos kā programmatūras pamatprincipi, izņemot nelielas izmaiņas.

| 4.41. | “Siltummainis–iztvaicētājs” ir ierīce, ko izmanto, lai mainītu LNG stāvokli uz CNG. |
| --- | --- |

4.41.

“Siltummainis–iztvaicētājs” ir ierīce, ko izmanto, lai mainītu LNG stāvokli uz CNG.

| 4.42. | “Sašķidrināta dabasgāze (LNG)”, ko sauc arī par “dabasgāzes kondensātu”, ir kriogēns šķidrums, ko ražo samazinot dabas gāzes temperatūru līdz aptuveni – 161,7 °C temperatūrai atmosfēras spiedienā un uzglabā, lai izmantotu kā transportlīdzekļu degvielu. |
| --- | --- |

4.42.

“Sašķidrināta dabasgāze (LNG)”, ko sauc arī par “dabasgāzes kondensātu”, ir kriogēns šķidrums, ko ražo samazinot dabas gāzes temperatūru līdz aptuveni – 161,7 °C temperatūrai atmosfēras spiedienā un uzglabā, lai izmantotu kā transportlīdzekļu degvielu.

| 4.43. | “Saspiesta dabasgāze (CNG)” ir dabasgāze, kas ir saspiesta un ko uzglabā, lai izmantotu kā transportlīdzekļu degvielu. |
| --- | --- |

4.43.

“Saspiesta dabasgāze (CNG)” ir dabasgāze, kas ir saspiesta un ko uzglabā, lai izmantotu kā transportlīdzekļu degvielu.

| 4.44. | “Iztvaice” ir gāze, kas radusies LNG iztvaikošanā apkārtējā siltuma ietekmē. |
| --- | --- |

4.44.

“Iztvaice” ir gāze, kas radusies LNG iztvaikošanā apkārtējā siltuma ietekmē.

| 4.45. | “Novadīšana” ir tvaiku izvadīšana no uzglabāšanas konteinera/tvertnes. |
| --- | --- |

4.45.

“Novadīšana” ir tvaiku izvadīšana no uzglabāšanas konteinera/tvertnes.

| 4.46. | “Novadīšanas sistēma” ir sistēma, kas kontrolē dabasgāzes izdalīšanos no LNG uzglabāšanas sistēmas. |
| --- | --- |

4.46.

“Novadīšanas sistēma” ir sistēma, kas kontrolē dabasgāzes izdalīšanos no LNG uzglabāšanas sistēmas.

| 4.47. | “Stiprināšana ar deformāciju” ir spiediena pielikšanas procedūra, ko izmanto, ražojot kompozītmateriāla balonus ar metāla čaulām, kuras laikā ieliktnis tiek stiepts, pārsniedzot tā elastības robežas, lai izraisītu pastāvīgu plastisku deformāciju, kuras rezultātā čaulā rodas spiedes spriegums un šķiedrās – stiepes spriegums, kad iekšējais spiediens ir nulle. |
| --- | --- |

4.47.

“Stiprināšana ar deformāciju” ir spiediena pielikšanas procedūra, ko izmanto, ražojot kompozītmateriāla balonus ar metāla čaulām, kuras laikā ieliktnis tiek stiepts, pārsniedzot tā elastības robežas, lai izraisītu pastāvīgu plastisku deformāciju, kuras rezultātā čaulā rodas spiedes spriegums un šķiedrās – stiepes spriegums, kad iekšējais spiediens ir nulle.

| 4.48. | “Stiprināšanas ar deformāciju spiediens” ir spiediens apvalkotā tvertnē, kurā ir vajadzīgais spriegumu sadalījums starp čaulu un apvalku; |
| --- | --- |

4.48.

“Stiprināšanas ar deformāciju spiediens” ir spiediens apvalkotā tvertnē, kurā ir vajadzīgais spriegumu sadalījums starp čaulu un apvalku;

| 4.49. | “Partija – kompozītmateriāla baloni” ir “partija”, piemēram, balonu grupa, kas secīgi izgatavoti no atbilstīgām čaulām, kam ir vienāds izmērs, konstrukcija, norādītie izgatavošanas materiāli un ražošanas process. |
| --- | --- |

4.49.

“Partija – kompozītmateriāla baloni” ir “partija”, piemēram, balonu grupa, kas secīgi izgatavoti no atbilstīgām čaulām, kam ir vienāds izmērs, konstrukcija, norādītie izgatavošanas materiāli un ražošanas process.

| 4.50. | “Partija– metāla baloni un čaulas” ir “partija”, piemēram, secīgi izgatavotu metāla balonu vai čaulu grupa, kam ir vienāds nominālais diametrs, sieniņu biezums, konstrukcija, norādītie izgatavošanas materiāli, ražošanas process, ražošanas un termoapstrādes process, kā arī laika, temperatūras un atmosfēras nosacījumi termoapstrādes laikā. |
| --- | --- |

4.50.

“Partija– metāla baloni un čaulas” ir “partija”, piemēram, secīgi izgatavotu metāla balonu vai čaulu grupa, kam ir vienāds nominālais diametrs, sieniņu biezums, konstrukcija, norādītie izgatavošanas materiāli, ražošanas process, ražošanas un termoapstrādes process, kā arī laika, temperatūras un atmosfēras nosacījumi termoapstrādes laikā.

| 4.51. | “Partija – nemetāliskas čaulas” ir “partija”, piemēram, secīgi izgatavotu nemetālisku čaulu grupa, kam ir vienāds nominālais diametrs, sieniņu biezums, konstrukcija, norādītie izgatavošanas materiāli un ražošanas process. |
| --- | --- |

4.51.

“Partija – nemetāliskas čaulas” ir “partija”, piemēram, secīgi izgatavotu nemetālisku čaulu grupa, kam ir vienāds nominālais diametrs, sieniņu biezums, konstrukcija, norādītie izgatavošanas materiāli un ražošanas process.

| 4.52. | “Partijas apjoms” – “partija” nedrīkst būt lielāka par 200 pabeigtiem baloniem vai čaulām (neietverot sagraujošā testa balonus vai čaulas) vai vienu secīgas ražošanas maiņā izgatavotu skaitu, atkarībā no tā, kas ir lielāks. |
| --- | --- |

4.52.

“Partijas apjoms” – “partija” nedrīkst būt lielāka par 200 pabeigtiem baloniem vai čaulām (neietverot sagraujošā testa balonus vai čaulas) vai vienu secīgas ražošanas maiņā izgatavotu skaitu, atkarībā no tā, kas ir lielāks.

| 4.53. | “Kompozītmateriālu balons” ir balons, kas izgatavots no ar kaučuku impregnēta vienlaidu pavediena, kas aptīts ap metāla vai nemetāla čaulu. Kompozītmateriālu baloni, kuros izmantotas nemetāliskas čaulas, tiek saukti par tikai no kompozītmateriāliem izgatavotiem baloniem. |
| --- | --- |

4.53.

“Kompozītmateriālu balons” ir balons, kas izgatavots no ar kaučuku impregnēta vienlaidu pavediena, kas aptīts ap metāla vai nemetāla čaulu. Kompozītmateriālu baloni, kuros izmantotas nemetāliskas čaulas, tiek saukti par tikai no kompozītmateriāliem izgatavotiem baloniem.

| 4.54. | “Tīšana ar kontrolētu spriegojumu” process, ko izmanto stīpu apvalka kompozītmateriālu baloniem ar metāla čaulām, kuros spiedes spriegumi čaulā un stiepes spriegumi apvalkā nulles iekšējā spiedienā tiek izveidoti, stiegrošanas pavedienus aptinot ar lielu spriegojumu. |
| --- | --- |

4.54.

“Tīšana ar kontrolētu spriegojumu” process, ko izmanto stīpu apvalka kompozītmateriālu baloniem ar metāla čaulām, kuros spiedes spriegumi čaulā un stiepes spriegumi apvalkā nulles iekšējā spiedienā tiek izveidoti, stiegrošanas pavedienus aptinot ar lielu spriegojumu.

| 4.55. | “Uzpildes spiediens” ir gāzes spiediens balonā uzreiz pēc uzpildes pabeigšanas. |
| --- | --- |

4.55.

“Uzpildes spiediens” ir gāzes spiediens balonā uzreiz pēc uzpildes pabeigšanas.

| 4.56. | “Pabeigti baloni” ir pabeigti baloni, kas gatavi lietošanai, raksturīgi normālai ražošanai, ar identifikācijas marķējumu un ārējo pārklājumu, tostarp izgatavotāja norādīto integrēto izolāciju, taču bez neintegrētas izolācijas vai aizsardzības. |
| --- | --- |

4.56.

“Pabeigti baloni” ir pabeigti baloni, kas gatavi lietošanai, raksturīgi normālai ražošanai, ar identifikācijas marķējumu un ārējo pārklājumu, tostarp izgatavotāja norādīto integrēto izolāciju, taču bez neintegrētas izolācijas vai aizsardzības.

| 4.57. | “Pilns apvalks” ir apvalks, kas stiegrots ar pavedienu, ar kuru balons aptīts gan apļveidā, gan balona aksiālajā virzienā. |
| --- | --- |

4.57.

“Pilns apvalks” ir apvalks, kas stiegrots ar pavedienu, ar kuru balons aptīts gan apļveidā, gan balona aksiālajā virzienā.

| 4.58. | “Gāzes temperatūra” gāzes temperatūra balonā. |
| --- | --- |

4.58.

“Gāzes temperatūra” gāzes temperatūra balonā.

| 4.59. | “Stīpu apvalks” ir apvalks, kas stiegrots ar pavedienu, kurš apļveidā aptīts ap čaulas cilindrisko daļu tā, lai pavediens nebūt pakļauts nekādai nozīmīgai slodzei balona garenvirziena asij paralēlā virzienā. |
| --- | --- |

4.59.

“Stīpu apvalks” ir apvalks, kas stiegrots ar pavedienu, kurš apļveidā aptīts ap čaulas cilindrisko daļu tā, lai pavediens nebūt pakļauts nekādai nozīmīgai slodzei balona garenvirziena asij paralēlā virzienā.

| 4.60. | “Čaula” ir konteiners, ko izmanto kā gāznecaurlaidīgu iekšējo čaulu, uz kuras stiegrojuma šķiedras ir aptīts pavediens, lai iegūtu vajadzīgo stiprību. Šajā standartā raksturoti divi čaulu veidi. Metāla čaulas ir konstruētas, lai līdz ar stiegrojumu uzņemtu daļu slodzes, un nemetāla čaulas neuzņem nekādu slodzes daļu. |
| --- | --- |

4.60.

“Čaula” ir konteiners, ko izmanto kā gāznecaurlaidīgu iekšējo čaulu, uz kuras stiegrojuma šķiedras ir aptīts pavediens, lai iegūtu vajadzīgo stiprību. Šajā standartā raksturoti divi čaulu veidi. Metāla čaulas ir konstruētas, lai līdz ar stiegrojumu uzņemtu daļu slodzes, un nemetāla čaulas neuzņem nekādu slodzes daļu.

| 4.61. | “Izgatavotājs” ir persona vai organizācija, kas atbildīga par CNG vai LNG atsevišķo sastāvdaļu projektēšanu, ražošanu un testēšanu. |
| --- | --- |

4.61.

“Izgatavotājs” ir persona vai organizācija, kas atbildīga par CNG vai LNG atsevišķo sastāvdaļu projektēšanu, ražošanu un testēšanu.

| 4.62. | “Maksimālais sasniegtais spiediens” ir stabilizēts spiediens, kas izveidojas, kad gāzes temperatūra balonā, kas uzpildīts līdz darba spiedienam, tiek paaugstināta līdz maksimālajai ekspluatācijas temperatūrai. |
| --- | --- |

4.62.

“Maksimālais sasniegtais spiediens” ir stabilizēts spiediens, kas izveidojas, kad gāzes temperatūra balonā, kas uzpildīts līdz darba spiedienam, tiek paaugstināta līdz maksimālajai ekspluatācijas temperatūrai.

| 4.63. | “Apvalks” ir pavedienu un sveķu stiegrojumu sistēma ap čaulu. |
| --- | --- |

4.63.

“Apvalks” ir pavedienu un sveķu stiegrojumu sistēma ap čaulu.

| 4.64. | “Iepriekšēja spriegošana” stiprināšana ar deformāciju vai tīšana ar kontrolētu spriegojumu. |
| --- | --- |

4.64.

“Iepriekšēja spriegošana” stiprināšana ar deformāciju vai tīšana ar kontrolētu spriegojumu.

| 4.65. | “Darbmūžs” ir izmantošanas laiks gados, kura laikā balonus var droši izmantot saskaņā ar standarta ekspluatācijas noteikumiem. |
| --- | --- |

4.65.

“Darbmūžs” ir izmantošanas laiks gados, kura laikā balonus var droši izmantot saskaņā ar standarta ekspluatācijas noteikumiem.

| 4.66. | “Stabilizēts spiediens” gāzes spiediens, kad sasniegta noteikta stabilizēta temperatūra. |
| --- | --- |

4.66.

“Stabilizēts spiediens” gāzes spiediens, kad sasniegta noteikta stabilizēta temperatūra.

| 4.67. | “Stabilizēta temperatūra” vienmērīga gāzes temperatūra, kad visas uzpildes radītās temperatūras izmaiņas ir izkliedētas. |
| --- | --- |

4.67.

“Stabilizēta temperatūra” vienmērīga gāzes temperatūra, kad visas uzpildes radītās temperatūras izmaiņas ir izkliedētas.

| 4.68. | “LNG slazdošana” ir LNG saturēšana nemainīga tilpuma apvalkā. |
| --- | --- |

4.68.

“LNG slazdošana” ir LNG saturēšana nemainīga tilpuma apvalkā.

| 4.69. | “Kriogēnā temperatūra” šajos noteikumos ir temperatūra, kas zemāka par – 40 °C. |
| --- | --- |

4.69.

“Kriogēnā temperatūra” šajos noteikumos ir temperatūra, kas zemāka par – 40 °C.

| 4.70. | “Iekšējais trauks vai iekšējā tvertne” ir degvielas tvertnes daļa, kurā ir LNG. |
| --- | --- |

4.70.

“Iekšējais trauks vai iekšējā tvertne” ir degvielas tvertnes daļa, kurā ir LNG.

| 4.71. | “Ārējais trauks vai ārējais apvalks” ir tā degvielas tvertnes daļa, kas ietver iekšējo trauku vai iekšējo tvertni(-es) un tās izolācijas sistēmu. |
| --- | --- |

4.71.

“Ārējais trauks vai ārējais apvalks” ir tā degvielas tvertnes daļa, kas ietver iekšējo trauku vai iekšējo tvertni(-es) un tās izolācijas sistēmu.

| 4.72. | “Degvielas maģistrāle” ir caurule vai vads, kas savieno degvielas iesmidzināšanas ierīces. |
| --- | --- |

4.72.

“Degvielas maģistrāle” ir caurule vai vads, kas savieno degvielas iesmidzināšanas ierīces.

| 4.73. | “LNG sprausla” ir ierīce, kas ļauj degvielas padeves cauruli ātri pieslēgt LNG spraudnim un atslēgt no tā drošā veidā. |
| --- | --- |

4.73.

“LNG sprausla” ir ierīce, kas ļauj degvielas padeves cauruli ātri pieslēgt LNG spraudnim un atslēgt no tā drošā veidā.

| 4.74. | “LNG uzpildes spraudnis” ir ar transportlīdzekli vai uzglabāšanas sistēmu savienota ierīce, kurā ieliek LNG uzpildes sprauslu un kura ļauj droši pārvietot degvielu. Spraudnis sastāv vismaz no spraudņa korpusa un no korpusā iemontēta pretvārsta. |
| --- | --- |

4.74.

“LNG uzpildes spraudnis” ir ar transportlīdzekli vai uzglabāšanas sistēmu savienota ierīce, kurā ieliek LNG uzpildes sprauslu un kura ļauj droši pārvietot degvielu. Spraudnis sastāv vismaz no spraudņa korpusa un no korpusā iemontēta pretvārsta.

| 4.75. | “Vadīta apstāšanās fāze” nosaka laika periodu, kurā iekšdedzes dzinējs degvielas taupīšanas nolūkā automātiski izslēdzas un var atkal automātiski ieslēgties. |
| --- | --- |

4.75.

“Vadīta apstāšanās fāze” nosaka laika periodu, kurā iekšdedzes dzinējs degvielas taupīšanas nolūkā automātiski izslēdzas un var atkal automātiski ieslēgties.

I DAĻA

Tādu mehānisko transportlīdzekļu atsevišķu sastāvdaļu apstiprināšana, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG) vai sašķidrināta dabasgāze (LNG)

5.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

5.1.   Pieteikumu atsevišķas sastāvdaļas vai daudzfunkcionālas sastāvdaļas apstiprinājumam iesniedz tirdzniecības nosaukuma vai preču zīmes turētājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

5.2.   Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros un šādu informāciju:

| 5.2.1. | transportlīdzekļa apraksts, iekļaujot visu attiecīgo informāciju, kas minēta šo noteikumu 1.A pielikumā; |
| --- | --- |

5.2.1.

transportlīdzekļa apraksts, iekļaujot visu attiecīgo informāciju, kas minēta šo noteikumu 1.A pielikumā;

| 5.2.2. | atsevišķās sastāvdaļas vai daudzfunkcionālo sastāvdaļu tipa sīks apraksts; |
| --- | --- |

5.2.2.

atsevišķās sastāvdaļas vai daudzfunkcionālo sastāvdaļu tipa sīks apraksts;

| 5.2.3. | atsevišķās sastāvdaļas vai daudzfunkcionālo sastāvdaļu rasējumi, kas ir pietiekami detalizēti un piemērotā mērogā; |
| --- | --- |

5.2.3.

atsevišķās sastāvdaļas vai daudzfunkcionālo sastāvdaļu rasējumi, kas ir pietiekami detalizēti un piemērotā mērogā;

| 5.2.4. | apstiprinājumu par atbilstību šo noteikumu 8. punktā paredzētajām specifikācijām. |
| --- | --- |

5.2.4.

apstiprinājumu par atbilstību šo noteikumu 8. punktā paredzētajām specifikācijām.

5.3.   Pēc tā tehniskā dienesta pieprasījuma, kas ir atbildīgs par apstiprināšanas testu veikšanu, iesniedz atsevišķās sastāvdaļas vai daudzfunkcionālo sastāvdaļu paraugus. Pēc pieprasījuma iesniedz papildu paraugus (ne vairāk par trim).

5.3.1.   Konteineru pirmsražošanas posmā no katrām 50 vienībām (kvalificēšanas partijai) [n] (10) konteineriem veic 3.A pielikumā minētos nesagraujošos testus. Attiecībā uz LNG tvertnēm skatīt 3.B pielikumu.

6.   MARĶĒJUMI

6.1.   Uz apstiprināšanai iesniegtās atsevišķās sastāvdaļas vai daudzfunkcionālo sastāvdaļu parauga jābūt norādītam izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei, kā arī tipam, tostarp apzīmējumam par darba temperatūru (“M” vai “C” attiecīgi mērenai vai aukstai temperatūrai, “L” – LNG); un attiecībā uz elastīgajām šļūtenēm – arī ražošanas mēnesim un gadam; šie marķējumi ir skaidri salasāmi un neizdzēšami.

6.1.1.   Papildus 6.1. punkta noteikumiem automātiskajiem balona vārstiem, kas atbilst 4.A pielikuma 2.2.4. punkta noteikumiem, izmanto vienu no turpmāk norādītajiem papildmarķējumiem:

| a) | “H1”; |
| --- | --- |

a)

“H1”;

| b) | “H2”; |
| --- | --- |

b)

“H2”;

| c) | “H3”. |
| --- | --- |

c)

“H3”.

6.2.   Uz visām sastāvdaļām ir pietiekams laukums, lai izvietotu marķējumu; šo laukumu norāda 5.2.3. punktā minētajos rasējumos.

6.3.   Uz ikviena konteinera ir arī marķējumu plāksne ar šādām skaidri salasāmām un neizdzēšamām ziņām:

| a) | sērijas numurs; |
| --- | --- |

a)

sērijas numurs;

| b) | tilpums litros; |
| --- | --- |

b)

tilpums litros;

| c) | marķējums “CNG”; |
| --- | --- |

c)

marķējums “CNG”;

| d) | ekspluatācijas spiediens/testa spiediens (MPa); |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijas spiediens/testa spiediens (MPa);

| e) | masa (kg); |
| --- | --- |

e)

masa (kg);

| f) | apstiprinājuma gads un mēnesis (piemēram, 96/01); |
| --- | --- |

f)

apstiprinājuma gads un mēnesis (piemēram, 96/01);

| g) | apstiprinājuma marķējums atbilstīgi 7.4. punktam. |
| --- | --- |

g)

apstiprinājuma marķējums atbilstīgi 7.4. punktam.

6.4.   Uz katras tvertnes ir arī marķējuma plāksne ar šādām skaidri salasāmām un neizdzēšamām ziņām:

| a) | sērijas numurs; |
| --- | --- |

a)

sērijas numurs;

| b) | maksimālais tilpums litros; |
| --- | --- |

b)

maksimālais tilpums litros;

| c) | marķējums “LNG”; |
| --- | --- |

c)

marķējums “LNG”;

| d) | ekspluatācijas spiediens/darba spiediens (MPa); |
| --- | --- |

d)

ekspluatācijas spiediens/darba spiediens (MPa);

| e) | masa (kg); |
| --- | --- |

e)

masa (kg);

| f) | izgatavotājs; |
| --- | --- |

f)

izgatavotājs;

| g) | apstiprinājuma gads un mēnesis (piemēram, 96/01); |
| --- | --- |

g)

apstiprinājuma gads un mēnesis (piemēram, 96/01);

| h) | marķējums “PUMPIS IEKŠPUSĒ, pumpja padeves spiediens *** MPa”, ja LNG degvielas pumpis ir uzstādīts tvertnē; kur *** ir pumpja padeves spiediena vērtība; |
| --- | --- |

h)

marķējums “PUMPIS IEKŠPUSĒ, pumpja padeves spiediens *** MPa”, ja LNG degvielas pumpis ir uzstādīts tvertnē; kur *** ir pumpja padeves spiediena vērtība;

| i) | apstiprinājuma marķējums atbilstīgi 7.4. punktam. |
| --- | --- |

i)

apstiprinājuma marķējums atbilstīgi 7.4. punktam.

7.   APSTIPRINĀJUMS

7.1.   Ja iesniegtie CNG sastāvdaļu paraugi atbilst šo noteikumu 8.1. līdz 8.11. punkta prasībām, piešķir sastāvdaļas tipa apstiprinājumu.

Ja iesniegtie LNG sastāvdaļu paraugi atbilst šo noteikumu 8.12. līdz 8.21. punkta prasībām, piešķir sastāvdaļas tipa apstiprinājumu.

7.2.   Katram apstiprinātajam sastāvdaļas vai daudzfunkcionālās sastāvdaļas tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik 01, kas atbilst 01. grozījumu sērijai) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai. Viena un tā pati puse nepiešķir tādu pašu burtu un ciparu kodu citam sastāvdaļas tipam.

7.3.   Paziņojumu par CNG vai LNG sastāvdaļas tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu vai paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.B pielikumā.

7.4.   Katrai sastāvdaļai, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātajam tipam, redzamā un 6.2. punktā minētajā vietā, papildus 6.1. un 6.3. (CNG) un 6.4. (LNG) punktā minētajam marķējumam piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

| 7.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (11); |
| --- | --- |

7.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (11);

| 7.4.2. | pa labi no 7.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma numuru veido sastāvdaļas tipa apstiprinājuma numurs, kas norādīts attiecīgajam tipam aizpildītajā sertifikātā (skatīt 7.2. punktu un 2.B pielikumu), pirms kura ir divi skaitļi, kas norāda šo noteikumu jaunākās grozījumus sērijas numuru. |
| --- | --- |

7.4.2.

pa labi no 7.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. Šo apstiprinājuma numuru veido sastāvdaļas tipa apstiprinājuma numurs, kas norādīts attiecīgajam tipam aizpildītajā sertifikātā (skatīt 7.2. punktu un 2.B pielikumu), pirms kura ir divi skaitļi, kas norāda šo noteikumu jaunākās grozījumus sērijas numuru.

7.5.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

7.6.   Iepriekš minētā marķējuma izvietojumu paraugi doti šo noteikumu 2.A pielikumā.

8.   CNG UN/VAI LNG SASTĀVDAĻU SPECIFIKĀCIJAS

8.1.   Vispārīgi noteikumi

8.1.1.   Atsevišķajām sastāvdaļām transportlīdzekļos, kuru spēkiekartā izmanto CNG un/vai LNG, jādarbojas pareizi un droši, kā noteikts šajos noteikumos.

To sastāvdaļu materiāli, kas saskaras ar CNG/LNG, ar to ir saderīgi (sk. 5.D pielikumu).

Tām sastāvdaļu daļām, kuru pareizu un drošu darbību var ietekmēt CNG/LNG, augsts spiediens vai vibrācijas, jāveic attiecīgās testu procedūras, kas aprakstītas šo noteikumu pielikumos. Attiecībā uz CNG sastāvdaļām jo īpaši jāizpilda 8.2. līdz 8.11. punkta noteikumi. Attiecībā uz LNG sastāvdaļām jāizpilda 8.12. līdz 8.21. punkta noteikumi.

Tādu transportlīdzekļu atsevišķajām sastāvdaļām, kuru spēkiekārtā izmanto CNG/LNG, jāatbilst attiecīgajām elektromagnētiskās savietojamības prasībām saskaņā ar Noteikumu Nr. 10 03. grozījumu sēriju vai līdzvērtīgām prasībām.

8.2.   Noteikumi par CNG konteineriem

8.2.1.   CNG konteinera tipam jābūt apstiprinātam saskaņā ar šo noteikumu 3.A pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

8.3.   Noteikumi par CNG konteineram pierīkotajām sastāvdaļām

8.3.1.   CNG konteiners ir aprīkots ar vismaz šādām sastāvdaļām, kas var būt atsevišķas vai kombinētas:

| 8.3.1.1. | manuālais vārsts; |
| --- | --- |

8.3.1.1.

manuālais vārsts;

| 8.3.1.2. | automātiskais balona vārsts; |
| --- | --- |

8.3.1.2.

automātiskais balona vārsts;

| 8.3.1.3. | spiediena samazināšanas ierīce; |
| --- | --- |

8.3.1.3.

spiediena samazināšanas ierīce;

| 8.3.1.4. | pārplūdi ierobežojoša ierīce. |
| --- | --- |

8.3.1.4.

pārplūdi ierobežojoša ierīce.

8.3.2.   Vajadzības gadījumā CNG konteiners var būt aprīkots ar gāznecaurlaidīgu apvalku.

8.3.3.   Sastāvdaļu, kas minētas 8.3.1. līdz 8.3.2. punktā, tipam jābūt apstiprinātam saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

8.4.–8.11.   Noteikumi par citām CNG sastāvdaļām

Norādīto sastāvdaļu tipam jābūt apstiprinātam saskaņā ar attiecīgo pielikumu noteikumiem, kuri norādīti turpmāk tabulā.

| Punkts | Sastāvdaļa | Pielikums |
| --- | --- | --- |
| 8.4. | Automātiskais vārsts
  Pretvārsts vai vienvirziena vārsts
  Pārspiediena vārsts
  Spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga)
  Pārplūdes vārsts
  Spiediena samazināšanas ierīce (spiedienjutīga) | 4.A |
| 8.5. | Elastīga degvielas vada caurule | 4.B |
| 8.6. | CNG filtrs | 4.C |
| 8.7. | Spiediena regulators | 4.D |
| 8.8. | Spiediena un temperatūras devēji | 4.E |
| 8.9. | Uzpildes ierīce vai spraudnis | 4.F |
| 8.10. | Gāzes plūsmas regulētājs un gāzes/gaisa sajaucējs, smidzinātājs vai degvielas maģistrāle | 4.G |
| 8.11. | Elektroniskais vadības bloks | 4.H |

Punkts

Sastāvdaļa

Pielikums

8.4.

Automātiskais vārsts

Pretvārsts vai vienvirziena vārsts

Pārspiediena vārsts

Spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga)

Pārplūdes vārsts

Spiediena samazināšanas ierīce (spiedienjutīga)

4.A

8.5.

Elastīga degvielas vada caurule

4.B

8.6.

CNG filtrs

4.C

8.7.

Spiediena regulators

4.D

8.8.

Spiediena un temperatūras devēji

4.E

8.9.

Uzpildes ierīce vai spraudnis

4.F

8.10.

Gāzes plūsmas regulētājs un gāzes/gaisa sajaucējs, smidzinātājs vai degvielas maģistrāle

4.G

8.11.

Elektroniskais vadības bloks

4.H

8.12.   Noteikumi par LNG tvertnēm

8.12.1.   LNG tvertņu tipam jābūt apstiprinātam saskaņā ar šo noteikumu 3.B pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

8.12.2.   Jāparedz sistēma, lai novērstu degvielas tvertnes pārpildīšanu.

8.13.   Noteikumi par LNG tvertnei pierīkotajām sastāvdaļām

8.13.1.   LNG tvertne ir aprīkota ar vismaz šādām sastāvdaļām, kas var būt atsevišķas vai kombinētas (īpaši jāraugās, lai novērstu LNG slazdošanu):

| 8.13.1.1. | pārspiediena vārsts; |
| --- | --- |

8.13.1.1.

pārspiediena vārsts;

| 8.13.1.2. | manuālais vārsts; |
| --- | --- |

8.13.1.2.

manuālais vārsts;

| 8.13.1.3. | automātiskais vārsts, |
| --- | --- |

8.13.1.3.

automātiskais vārsts,

| 8.13.1.4. | pārplūdi ierobežojoša ierīce. |
| --- | --- |

8.13.1.4.

pārplūdi ierobežojoša ierīce.

8.13.2.   Vajadzības gadījumā tvertne var būt aprīkota ar gāznecaurlaidīgu apvalku.

8.13.3.   Sastāvdaļu, kas minētas 8.13.1.1. līdz 8.13.1.4. punktā, tipam jābūt apstiprinātam saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā paredzētajiem noteikumiem.

8.14.–8.22.   Noteikumi par citām LNG sastāvdaļām

Norādīto sastāvdaļu tipam jābūt apstiprinātam saskaņā ar attiecīgo pielikumu noteikumiem, kuri norādīti turpmāk tabulā.

| Punkts | Sastāvdaļa | Pielikums |
| --- | --- | --- |
| 8.15. | LNG siltummainis–iztvaicētājs | 4.I |
| 8.16. | LNG uzpildes spraudnis | 4.J |
| 8.17. | Spiediena kontroles regulators | 4.K |
| 8.18. | LNG spiediena un/vai temperatūras devējs/indikators | 4.L |
| 8.19. | Dabasgāzes detektors | 4.M |
| 8.20. | Automātiskais vārsts, pretvārsts, pārspiediena vārsts, pārplūdes vārsts, manuālais vārsts un vienvirziena vārsts. | 4.N |
| 8.21. | Degvielas sūknis | 4.O |
| 8.22. | Elektroniskais vadības bloks | 4.H |

Punkts

Sastāvdaļa

Pielikums

8.15.

LNG siltummainis–iztvaicētājs

4.I

8.16.

LNG uzpildes spraudnis

4.J

8.17.

Spiediena kontroles regulators

4.K

8.18.

LNG spiediena un/vai temperatūras devējs/indikators

4.L

8.19.

Dabasgāzes detektors

4.M

8.20.

Automātiskais vārsts, pretvārsts, pārspiediena vārsts, pārplūdes vārsts, manuālais vārsts un vienvirziena vārsts.

4.N

8.21.

Degvielas sūknis

4.O

8.22.

Elektroniskais vadības bloks

4.H

9.   CNG UN/VAI LNG SASTĀVDAĻAS TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

9.1.   Par visiem CNG un/vai LNG sastāvdaļas tipa pārveidojumiem ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Tipa apstiprinātāja iestāde var:

| 9.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka sastāvdaļa joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

9.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka sastāvdaļa joprojām atbilst prasībām; vai

| 9.1.2. | noteikt, vai tipa apstiprinātājai iestādei jāparedz daļēja vai pilnīga atkārtota testēšana. |
| --- | --- |

9.1.2.

noteikt, vai tipa apstiprinātājai iestādei jāparedz daļēja vai pilnīga atkārtota testēšana.

9.2.   Noteikumu 7.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

9.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, piešķir sērijas numuru katrai šāda paplašinājuma paziņojuma veidlapai.

10.   (NAV PIEŠĶIRTS)

11.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām, ievērojot šādas prasības:

| 11.1. | Katru CNG konteineru testē minimālajā spiedienā, kas ir 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu, saskaņā ar šo noteikumu 3.A pielikumā izklāstītajiem norādījumiem.
  Katru LNG tvertni testē minimālajā spiedienā, kas ir 1,3 reizes lielāks par darba spiedienu (darba spiediens plus 0,1 MPa), saskaņā ar šo noteikumu 3.B pielikumā izklāstītajiem norādījumiem. |
| --- | --- |

11.1.

Katru CNG konteineru testē minimālajā spiedienā, kas ir 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu, saskaņā ar šo noteikumu 3.A pielikumā izklāstītajiem norādījumiem.

Katru LNG tvertni testē minimālajā spiedienā, kas ir 1,3 reizes lielāks par darba spiedienu (darba spiediens plus 0,1 MPa), saskaņā ar šo noteikumu 3.B pielikumā izklāstītajiem norādījumiem.

| 11.2. | CNG konteineriem pārraušanas testu zem hidrauliskā spiediena saskaņā ar 3.A pielikuma A papildinājuma A.12. punktu veic katrai partijai, kurā ir ne vairāk kā 200 konteineri, kas izgatavoti no tās pašas izejvielu partijas. |
| --- | --- |

11.2.

CNG konteineriem pārraušanas testu zem hidrauliskā spiediena saskaņā ar 3.A pielikuma A papildinājuma A.12. punktu veic katrai partijai, kurā ir ne vairāk kā 200 konteineri, kas izgatavoti no tās pašas izejvielu partijas.

| 11.3. | Karu elastīgo degvielas vadu kopumu, ko izmanto augstā un vidējā spiedienā (0., 1. un 5. klase), saskaņā ar šo noteikumu 3. punktā izklāstīto klasifikāciju, testē spiedienā, kas divkārt pārsniedz darba spiedienu. |
| --- | --- |

11.3.

Karu elastīgo degvielas vadu kopumu, ko izmanto augstā un vidējā spiedienā (0., 1. un 5. klase), saskaņā ar šo noteikumu 3. punktā izklāstīto klasifikāciju, testē spiedienā, kas divkārt pārsniedz darba spiedienu.

12.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

12.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto sastāvdaļu tipa apstiprinājumu var atsaukt, ja netiek izpildītas 11. punktā noteiktās prasības.

12.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.B pielikumā, nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

13.   (NAV PIEŠĶIRTS)

14.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu sastāvdaļas tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.B pielikumā.

15.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

II DAĻA

Tādu transportlīdzekļu apstiprināšana attiecībā uz apstiprināta tipa atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšanu, kuru spēkiekārtā izmanto saspiestu dabasgāzi (CNG) vai sašķidrinātu dabasgāzi (LNG)

16.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

16.1.   Tādu transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma pieteikumu attiecībā uz atsevišķu sastāvdaļu uzstādīšanu, kuru spēkiekārtā tiek izmantota saspiesta dabasgāze (CNG) vai sašķidrināta dabasgāze (LNG), iesniedz transportlīdzekļa izgatavotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

16.2.   Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros: transportlīdzekļa apraksts, iekļaujot visu atbilstīgo informāciju, kā noteikts šo noteikumu 1.B pielikumā.

16.3.   Apstiprināmā transportlīdzekļa tipa prototipu iesniedz tehniskajam dienestam, kas veic apstiprināšanas testus.

17.   APSTIPRINĀJUMS

17.1.   Ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtais transportlīdzeklis ir aprīkots ar visām nepieciešamajām atsevišķajām sastāvdaļām, lai tā spēkiekārtā izmantotu saspiestu dabasgāzi (CNG) un/vai sašķidrinātu dabasgāzi (LNG), un atbilst 18. punkta prasībām, tam piešķir šā transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu.

17.2.   Katram apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari norāda uz grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izsniegšanas dienai.

17.3.   Paziņojumu par CNG un/vai LNG transportlīdzekļa tipa apstiprinājumu, apstiprinājuma atteikumu vai paplašinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem nosūta nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.D pielikumā.

17.4.   Katram transportlīdzekļa tipam, kas apstiprināts saskaņā ar šiem noteikumiem, skaidri redzamā un viegli pieejamā vietā, kura norādīta 17.3. punktā minētajā apstiprinājuma veidlapā, piestiprina starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido:

| 17.4.1. | aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (12); |
| --- | --- |

17.4.1.

aplis, kurā ir burts “E” un tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (12);

| 17.4.2. | pa labi no 17.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs. |
| --- | --- |

17.4.2.

pa labi no 17.4.1. punktā noteiktā apļa – šo noteikumu numurs, aiz tā burts “R”, domuzīme un apstiprinājuma numurs.

17.5.   Ja transportlīdzeklis atbilst apstiprinātajam transportlīdzekļa tipam saskaņā ar vienu vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, tad valstī, kurā piešķīra apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, nav jāatkārto 17.4.1. punktā noteiktais simbols; šādā gadījumā noteikumu un apstiprinājuma numurus, un visu to noteikumu papildu simbolus, saskaņā ar kuriem piešķirts apstiprinājums valstī, kas saskaņā ar šiem noteikumiem piešķīrusi apstiprinājumu, norāda vertikālās slejās pa labi no 17.4.1. punktā noteiktā simbola.

17.6.   Apstiprinājuma marķējums ir skaidri salasāms un neizdzēšams.

17.7.   Apstiprinājuma marķējums atrodas transportlīdzekļa datu plāksnes tuvumā vai uz tās.

17.8.   Iepriekš minētā marķējuma izvietojumu paraugi sniegti šo noteikumu 2.C pielikumā.

18.   PRASĪBAS ATSEVIŠĶU SASTĀVDAĻU UZSTĀDĪŠANAI, LAI TRANSPORTLĪDZEKĻA SPĒKIEKĀRTĀ IZMANTOTU SASPIESTU DABASGĀZI UN/VAI SAŠĶIDRINĀTU DABASGĀZI

18.1.   Vispārīgi

18.1.1.   Transportlīdzekļa CNG un/vai LNG sistēma darbojas pareizi un droši tādā darba spiedienā un ekspluatācijas temperatūrā, kādai tā konstruēta un apstiprināta.

18.1.2.   Visām sistēmas sastāvdaļām jābūt tipa apstiprinājumam kā atsevišķām daļām vai daudzfunkcionālām daļām saskaņā ar šo noteikumu I daļu.

18.1.2.1.   Neatkarīgi no 18.1.2. punkta prasībām, CNG/LNG elektroniskā vadības bloka atsevišķs tipa apstiprinājums nav vajadzīgs, ja CNG/LNG elektroniskais vadības bloks ir integrēts dzinēja elektroniskās vadības blokā un ir ietverts transportlīdzekļa iekārtu tipa apstiprinājumā saskaņā ar šo noteikumu II daļu un Noteikumiem Nr. 10. Transportlīdzekļa tips ir apstiprināts arī saskaņā ar šo noteikumu 4.H pielikumā izklāstītajiem noteikumiem.

18.1.3.   Sistēmā izmantotie materiāli ir piemēroti izmantošanai attiecīgi ar CNG un/vai LNG.

18.1.4.   Visas sistēmas sastāvdaļas ir pareizi piestiprinātas.

18.1.5.   CNG un/vai LNG sistēmā palielina spiedienu līdz darba spiedienam un ar virsmaktīvu vielu testē attiecībā uz noplūdi (trīs minūšu laikā neveidojas burbuļi) vai izmantojot līdzvērtīgu metodi.

18.1.6.   CNG un/vai LNG sistēmu uzstāda tā, lai tā būtu vislabāk aizsargāta pret bojājumiem, piemēram, bojājumiem, ko izraisa kustīgas transportlīdzekļa sastāvdaļas, sadursme, grants, transportlīdzekļa piekraušana vai izkraušana vai šo kravu pārvietošanās.

18.1.7.   CNG un/vai LNG sistēmai nav pievienotas nekādas ierīces, izņemot tās, kas noteikti vajadzīgas transportlīdzekļa dzinēja pareizai darbībai.

18.1.7.1.   Neatkarīgi no 18.1.7. punkta prasībām, transportlīdzekļi var būt aprīkoti ar apsildes sistēmu pasažieru salona un/vai kravas nodalījuma apsildei, kas ir savienots ar CNG un/vai LNG sistēmu.

18.1.7.2.   Noteikumu 18.1.7.1. punktā minētā apsildes sistēma tiek atļauta, ja par testu veikšanu atbildīgais tehniskais dienests uzskata, ka apsildes sistēma ir atbilstīgi aizsargāta un netiek ietekmēta normālas CNG un/vai LNG sistēmas pareiza darbība.

18.1.8.   Transportlīdzekļu, ko darbina ar CNG un/vai LNG, identifikācija

18.1.8.1.   M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar CNG sistēmu, ir marķējums, kā norādīts 6. pielikumā.

18.1.8.2.   M2 un M3 kategorijas transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar LNG sistēmu, ir marķējums, kā norādīts 7. pielikumā.

18.1.8.3.   Marķējums jānovieto M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļu priekšpusē vai aizmugurē un labās puses durvju ārpusē (kreisās puses satiksmes transportlīdzekļiem) vai kreisās puses durvju ārpusē (labās puses satiksmes transportlīdzekļiem).

18.1.8.4.   Marķējums ar degvielas uzpildes prasībām ir jāpiestiprina blakus LNG uzpildes spraudnim. Norāda izgatavotāja norādītās degvielas uzpildes prasības.

18.2.   Papildu prasības

18.2.1.   Neviena CNG un/vai LNG sistēmas sastāvdaļa, ieskaitot visus aizsargmateriālus, kas ir šādu sastāvdaļu daļa, nedrīkst sniegties ārpus transportlīdzekļa virsbūves, izņemot uzpildes ierīci, ja tā nesniedzas vairāk par 10 mm aiz tās piestiprināšanas punkta.

18.2.2.   Jāparedz pienācīga aizsardzība pret blakus esošo sastāvdaļu karstumu un neviena no CNG un/vai LNG sistēmas sastāvdaļām nedrīkst atrasties tuvāk par 100 mm no izpūtēja vai līdzīga karstuma avota, ja vien šī sastāvdaļa nav atbilstīgi aizsargāta pret karstumu.

18.3.   CNG sistēma

18.3.1.   CNG sistēmu veido vismaz šādas sastāvdaļas:

| 18.3.1.1. | konteiners(-i) vai balons(-i); |
| --- | --- |

18.3.1.1.

konteiners(-i) vai balons(-i);

| 18.3.1.2. | spiediena indikators vai degvielas līmeņa indikators; |
| --- | --- |

18.3.1.2.

spiediena indikators vai degvielas līmeņa indikators;

| 18.3.1.3. | spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga); |
| --- | --- |

18.3.1.3.

spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga);

| 18.3.1.4. | automātiskais balona vārsts; |
| --- | --- |

18.3.1.4.

automātiskais balona vārsts;

| 18.3.1.5. | manuālais vārsts; |
| --- | --- |

18.3.1.5.

manuālais vārsts;

| 18.3.1.6. | spiediena regulators; |
| --- | --- |

18.3.1.6.

spiediena regulators;

| 18.3.1.7. | gāzes plūsmas regulētājs; |
| --- | --- |

18.3.1.7.

gāzes plūsmas regulētājs;

| 18.3.1.8. | pārplūdi ierobežojoša ierīce; |
| --- | --- |

18.3.1.8.

pārplūdi ierobežojoša ierīce;

| 18.3.1.9. | gāzes padeves ierīce; |
| --- | --- |

18.3.1.9.

gāzes padeves ierīce;

| 18.3.1.10. | uzpildes ierīce vai spraudnis; |
| --- | --- |

18.3.1.10.

uzpildes ierīce vai spraudnis;

| 18.3.1.11. | elastīgs degvielas vads; |
| --- | --- |

18.3.1.11.

elastīgs degvielas vads;

| 18.3.1.12. | stingrais degvielas vads; |
| --- | --- |

18.3.1.12.

stingrais degvielas vads;

| 18.3.1.13. | elektroniskais vadības bloks; |
| --- | --- |

18.3.1.13.

elektroniskais vadības bloks;

| 18.3.1.14. | savienojumi; |
| --- | --- |

18.3.1.14.

savienojumi;

| 18.3.1.15. | gāznecaurlaidīgs apvalks tām sastāvdaļām, kas uzstādītas bagāžas nodalījumā un pasažieru salonā. Ja paredzēts, ka ugunsgrēka gadījumā gāznecaurlaidīgais apvalks tiek iznīcināts, spiediena samazināšanas ierīci var ievietot gāznecaurlaidīgā apvalkā. |
| --- | --- |

18.3.1.15.

gāznecaurlaidīgs apvalks tām sastāvdaļām, kas uzstādītas bagāžas nodalījumā un pasažieru salonā. Ja paredzēts, ka ugunsgrēka gadījumā gāznecaurlaidīgais apvalks tiek iznīcināts, spiediena samazināšanas ierīci var ievietot gāznecaurlaidīgā apvalkā.

18.3.2.   CNG sistēma var ietvert arī šādas sastāvdaļas:

| 18.3.2.1. | vienvirziena vārsts vai pretvārsts; |
| --- | --- |

18.3.2.1.

vienvirziena vārsts vai pretvārsts;

| 18.3.2.2. | pārspiediena vārsts; |
| --- | --- |

18.3.2.2.

pārspiediena vārsts;

| 18.3.2.3. | CNG filtrs; |
| --- | --- |

18.3.2.3.

CNG filtrs;

| 18.3.2.4. | spiediena un/vai temperatūras devējs; |
| --- | --- |

18.3.2.4.

spiediena un/vai temperatūras devējs;

| 18.3.2.5. | degvielas izvēles sistēma un elektrosistēma; |
| --- | --- |

18.3.2.5.

degvielas izvēles sistēma un elektrosistēma;

| 18.3.2.6. | SSI (spiedienjutīga); |
| --- | --- |

18.3.2.6.

SSI (spiedienjutīga);

| 18.3.2.7. | degvielas maģistrāle. |
| --- | --- |

18.3.2.7.

degvielas maģistrāle.

18.3.3.   Spiediena regulatoru var apvienot ar papildu automātisko vārstu.

18.3.4.   LNG sistēmu veido vismaz šādas sastāvdaļas:

| 18.3.4.1. | LNG tvertne(-es) vai trauks(-i); |
| --- | --- |

18.3.4.1.

LNG tvertne(-es) vai trauks(-i);

| 18.3.4.2. | LNG siltummainis–iztvaicētājs; |
| --- | --- |

18.3.4.2.

LNG siltummainis–iztvaicētājs;

| 18.3.4.3. | LNG pārspiediena vārsts; |
| --- | --- |

18.3.4.3.

LNG pārspiediena vārsts;

| 18.3.4.4. | LNG novadīšanas sistēma; |
| --- | --- |

18.3.4.4.

LNG novadīšanas sistēma;

| 18.3.4.5. | LNG spraudnis; |
| --- | --- |

18.3.4.5.

LNG spraudnis;

| 18.3.4.6. | LNG pārplūdes vārsts (pārplūdi ierobežojoša ierīce); |
| --- | --- |

18.3.4.6.

LNG pārplūdes vārsts (pārplūdi ierobežojoša ierīce);

| 18.3.4.7. | LNG vārsts (manuālais); |
| --- | --- |

18.3.4.7.

LNG vārsts (manuālais);

| 18.3.4.8. | LNG degvielas vads; |
| --- | --- |

18.3.4.8.

LNG degvielas vads;

| 18.3.4.9. | LNG savienojumi; |
| --- | --- |

18.3.4.9.

LNG savienojumi;

| 18.3.4.10. | LNG pretvārsts vai vienvirziena vārsts; |
| --- | --- |

18.3.4.10.

LNG pretvārsts vai vienvirziena vārsts;

| 18.3.4.11. | LNG spiediena indikators vai degvielas indikators; |
| --- | --- |

18.3.4.11.

LNG spiediena indikators vai degvielas indikators;

| 18.3.4.12. | elektroniskais vadības bloks; |
| --- | --- |

18.3.4.12.

elektroniskais vadības bloks;

| 18.3.4.13. | M kategorijas transportlīdzekļiem dabasgāzes detektors vai gāznecaurlaidīgs apvalks. |
| --- | --- |

18.3.4.13.

M kategorijas transportlīdzekļiem dabasgāzes detektors vai gāznecaurlaidīgs apvalks.

18.3.5.   LNG sistēma var ietvert arī šādas sastāvdaļas:

| 18.3.5.1. | LNG spiediena regulētājs; |
| --- | --- |

18.3.5.1.

LNG spiediena regulētājs;

| 18.3.5.2. | LNG spiediena un/vai temperatūras devējs; |
| --- | --- |

18.3.5.2.

LNG spiediena un/vai temperatūras devējs;

| 18.3.5.3. | LNG degvielas sūknis; |
| --- | --- |

18.3.5.3.

LNG degvielas sūknis;

| 18.3.5.4. | LNG līmeņa mērītājs; |
| --- | --- |

18.3.5.4.

LNG līmeņa mērītājs;

| 18.3.5.5. | LNG automātiskais vārsts; |
| --- | --- |

18.3.5.5.

LNG automātiskais vārsts;

| 18.3.5.6. | dabasgāzes detektors; |
| --- | --- |

18.3.5.6.

dabasgāzes detektors;

| 18.3.5.7. | gāznecaurlaidīgs apvalks. |
| --- | --- |

18.3.5.7.

gāznecaurlaidīgs apvalks.

18.3.6.   LNG transportlīdzekļu sastāvdaļas aiz siltummaiņa–iztvaicētāja (gāzveida fāze) uzskata par CNG sastāvdaļām.

18.4.   Konteinera un/vai tvertņu uzstādīšana

18.4.1.   Konteiners un/vai tvertne ir pastāvīgi uzstādīta transportlīdzeklī un tas/tā nav uzstādīts(-a) dzinēja nodalījumā.

18.4.2.   Konteiners un/vai tvertne uzstādīti tā, lai metāls nesaskartos ar metālu, izņemot konteinera(-u) un/vai tvertnes (tvertņu) stiprinājuma punktus.

18.4.3.   Kad transportlīdzeklis ir gatavs lietošanai, degvielas konteiners un/vai tvertne nedrīkst atrasties zemāk par 200 mm virs ceļa virsmas.

18.4.3.1.   Noteikumu 18.4.3. noteikumus nepiemēro, ja konteiners un/vai tvertne ir atbilstīgi aizsargāti priekšpusē un sānos un neviena konteinera daļa neatrodas zemāk par šo aizsargkonstrukciju.

18.4.4.   Degvielas konteiners(-i) un/vai tvertne(-es) jāuzstāda un jānostiprina tā, lai tad, kad konteineri un/vai tvertnes ir pilnas, būtu iespējams absorbēt šādus paātrinājumus, neradot bojājumus.

| | M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi:






  a) | 20 g kustības virzienā; |
| --- | --- | --- |

M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļi:

a)

20 g kustības virzienā;

| b) | 8 g horizontāli perpendikulāri kustības virzienam. |
| --- | --- |

b)

8 g horizontāli perpendikulāri kustības virzienam.

| | M2 un N2 kategorijas transportlīdzekļi:






  a) | 10 g kustības virzienā; |
| --- | --- | --- |

M2 un N2 kategorijas transportlīdzekļi:

a)

10 g kustības virzienā;

| b) | 5 g horizontāli perpendikulāri kustības virzienam. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontāli perpendikulāri kustības virzienam.

| | M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļi:






  a) | 6,6 g kustības virzienā; |
| --- | --- | --- |

M3 un N3 kategorijas transportlīdzekļi:

a)

6,6 g kustības virzienā;

| b) | 5 g horizontāli perpendikulāri kustības virzienam. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontāli perpendikulāri kustības virzienam.

Praktisku testu vietā var izmantot aprēķina metodi, ja apstiprinājuma pieteicējs tehniskajam dienestam var pierādīt tās līdzvērtību.

18.5.   CNG konteinaram(-iem) pierīkotie piederumi

18.5.1.   Automātiskais balona vārsts

18.5.1.1.   Automātisko balona vārstu uzstāda tieši uz katra CNG konteinera.

18.5.1.2.   Automātisko balona vārstu ekspluatē tā, lai degvielas padeve tiktu pārtraukta, izslēdzot dzinēju, neatkarīgi no aizdedzes slēdža stāvokļa, un tas būtu aizvērts, kad dzinējs nedarbojas. Diagnostikas nolūkā pieļaujama divu sekunžu aizkave.

18.5.1.3.   Neatkarīgi no 18.5.1.2. punkta prasībām automātiskais balona vārsts var palikt atvērtā stāvoklī vadītas apstāšanās fāzes laikā.

18.5.1.4.   Ja vadītās apstāšanās fāzes laikā automātiskais balona vārsts ir aizvērts, tad vārstam jāatbilst 4.A pielikuma 2.2.4. punkta prasībām.

18.5.2.   Spiediena samazināšanas ierīce

18.5.2.1.   Spiediena samazināšanas ierīci (siltumjutīgu) pierīko CNG degvielas konteineram(-iem) tā, lai izplūde varētu notikt gāznecaurlaidīgajā apvalkā, ja šis gāznecaurlaidīgais apvalks atbilst 18.5.5. punkta prasībām.

18.5.3.   CNG konteinera pārplūdes vārsts

18.5.3.1.   Pārplūdi ierobežojošu ierīci piestiprina CNG degvielas konteinerā(-os) uz automātiskā balona vārsta.

18.5.4.   Manuālais vārsts

18.5.4.1.   Manuālais vārsts ir nekustīgi piestiprināts CNG balonam, ko var integrēt automātiskajā balona vārstā.

18.5.5.   CNG konteinera(-u) gāznecaurlaidīgs apvalks

18.5.5.1.   Gāznecaurlaidīgo apvalku virs CNG konteinera(-u) savienojumiem, kas atbilst 18.5.5.2. līdz 18.5.5.5. punkta prasībām, pierīko CNG degvielas konteineram(-iem), ja vien CNG konteiners(-i) nav uzstādīts(-i) transportlīdzekļa ārpusē.

18.5.5.2.   Gāznecaurlaidīgais apvalks saskaras ar atmosfēru, ja vajadzīgs, izmantojot savienojošu šļūteni vai izvades cauruli, kas ir CNG izturīga.

18.5.5.3.   Gāznecaurlaidīgā apvalka ventilācijas atvere nedrīkst atrasties riteņa arkā un nedrīkst būt vērsta uz kādu karstuma avotu, piemēram, izpūtēju.

18.5.5.4.   Ikvienai savienojošai šļūtenei un izvades caurulei, kas uzstādīta mehāniskā transportlīdzekļa virsbūves apakšā un paredzēta gāznecaurlaidīgā apvalka ventilācijai, ir atvere, kuras minimālais izmērs ir 450 mm2.

18.5.5.5.   Apvalks pār CNG konteinera(-u) savienojumiem un savienojošām šļūtenēm ir gāznecaurlaidīgs 10 kPa spiedienā, neradot pastāvīgas deformācijas. Šādos apstākļos var būt pieņemama noplūde, kas nepārsniedz 100 cm3 stundā.

18.5.5.6.   Savienojošo šļūteni ar spailēm vai citiem līdzekļiem piestiprina pie gāznecaurlaidīgā apvalka un izvades caurules, lai nodrošinātu, ka tiek izveidots gāznecaurlaidīgs savienojums.

18.5.5.7.   Gāznecaurlaidīgs apvalks aptver visas sastāvdaļas, kas uzstādītas bagāžas nodalījumā un pasažieru salonā.

18.5.6.   SSI (spiedienjutīga)

18.5.6.1.   Spiediena samazināšanas ierīci (spiedienjutīgu) aktivē, un tā izvada gāzi neatkarīgi no SSI (siltumjutīga).

18.5.6.2.   Spiediena samazināšanas ierīci (spiedienjutīgu) pierīko degvielas konteineram(-ēm) tā, lai varētu notikt izplūde gāznecaurlaidīgajā apvalkā, ja šis gāznecaurlaidīgais apvalks atbilst 18.5.5. punkta prasībām.

18.6.   LNG tvertnēm pierīkotie piederumi

18.6.1.   Automātiskais vārsts

18.6.1.1.   Automātisko vārstu uzstāda degvielas padeves vadā tieši uz katras LNG tvertnes (aizsargātā stāvoklī).

18.6.1.2.   Automātisko vārstu ekspluatē tā, lai degvielas padeve tiktu pārtraukta, izslēdzot dzinēju, neatkarīgi no aizdedzes slēdža stāvokļa, un tas būtu aizvērts, kad dzinējs nedarbojas. Diagnostikas nolūkā pieļaujama divu sekunžu aizkave.

18.6.1.3.   Neatkarīgi no 18.6.1.2. punkta prasībām automātiskais vārsts var palikt atvērtā stāvoklī vadītas apstāšanās fāzes laikā.

18.6.1.4.   Ja vadītās apstāšanās fāzes laikā automātiskais vārsts ir aizvērts, tad vārstam jāatbilst 4.A pielikuma 2.2.4. punkta prasībām.

18.6.2.   Pārplūdes vārsts

Pārplūdes vārstu var uzstādīt LNG tvertnē vai tieši uz LNG tvertnes (aizsargātā stāvoklī).

18.6.3.   Pārspiediena vārsts (primārais)

Primārā pārspiediena vārsta atvere ir savienota ar atvērtu atsūknēšanas sistēmu, lai izventilēto gāzi pārvietotu uz augšējo zonu Jānovērš, ka atsūknēšanas sistēma varētu bloķēties vai sasalt. LNG primārā pārspiediena vārsta gāzes novade nenotiek gāznecaurlaidīgajā apvalkā (ja tāds ir).

18.6.4.   Pārspiediena vārsts (sekundārais)

Sekundārais pārspiediena vārsts var gāzi izlaist tieši no atveres. Jānodrošina aizsardzība no ūdens piekļuves un tā radītiem bojājumiem. Sekundāro pārspiediena vārsts nav savienots ar to pašu atsūknēšanas sistēmu kā primārais pārspiediena vārsts. LNG sekundārā pārspiediena vārsta gāzes novade nenotiek gāznecaurlaidīgajā apvalkā (ja tāds ir).

18.6.5.   Manuālais degvielas padeves noslēgšanas vārsts

Manuālo degvielas padeves noslēgšanas vārstu uzstāda tieši uz LNG tvertnes (aizsargātā stāvoklī). Tam jābūt viegli pieejamam. Manuālo degvielas padeves noslēgšanas vārstu var integrēt automātiskajā vārstā.

18.6.6.   Manuālais tvaiku noslēgšanas vārsts

Manuālo tvaiku noslēgšanas vārstu uzstāda tieši uz LNG tvertnes (aizsargātā stāvoklī). Tam jābūt viegli pieejamam.

18.6.7.   Ventilācijas vads vai savienotājs

Ventilācijas vadu vai savienotāju var uzstādīt LNG tvertnē vai uz tās (aizsargātā stāvoklī). Tam jābūt viegli pieejamam. Ventilācijas savienotājs atbilst savam mērķim temperatūrā, kas 5.O pielikumā norādīta LNG tvertnes darba spiedienam.

18.6.8.   Novadīšanas vadības sistēma

Primārais pārspiediena vārsts ir savienots ar ventilācijas izvadcauruli, kura ved uz augšējo zonu. Primārā un sekundārā pārspiediena vārsta atverēm jābūt aizsargātām no aizsērēšanas ar dubļiem, gružiem, sniegu, ledu un/vai ūdeni. Ventilācijas izvadcaurule ir tāda izmēra, lai novērstu plūsmas samazināšanos spiediena krišanas rezultātā. No ventilācijas izvadcaurules vai sekundārā pārspiediena vārsts izplūstošā gāze nedrīkst nokļūt slēgtā telpā, uz citiem transportlīdzekļiem, ārpusē uzstādītām gaisa pievadīšanas sistēmām (piemēram, gaisa kondicionēšanas sistēmas), dzinēja iesūci vai izplūdi. Dubulttvertņu gadījumā katras tvertnes primāro pārspiediena vārstu atveru caurules var pievienot vienai izvadcaurulei.

18.7.   Cietie un elastīgie degvielas vadi

18.7.1.   CNG stingros degvielas vadus izgatavo no bezšuvju materiāla: nerūsoša tērauda vai tērauda ar korozijizturīgu pārklājumu.

18.7.1.1.   LNG stingrie degvielas vadi ir izgatavoti no austentīta nerūsošā tērauda vai vara, bezšuvju vai metināti.

18.7.2.   CNG stingros degvielas vadus var aizstāt ar elastīgajiem degvielas vadiem, ja to izmanto 0., 1. vai 2. klasē.

18.7.2.1.   LNG stingro degvielas vadu var aizstāt ar elastīgo degvielas vadu, ja to izmanto 5. klasē.

18.7.3.   CNG un LNG elastīgais degvielas vads atbilst šo noteikumu 4.B pielikuma prasībām.

18.7.4.   Stingros degvielas vadus nostiprina tā, lai tie netiktu pakļauti vibrācijām vai mehāniskam spriegumam.

18.7.5.   CNG un/vai LNG elastīgos degvielas vadus nostiprina tā, lai tie netiktu pakļauti vibrācijām vai mehāniskam spriegumam.

18.7.6.   Stiprinājuma punktā gan elastīgo, gan cieto degvielas vadu piestiprina tā, lai metāls nesaskartos ar metālu.

18.7.7.   Cietie un elastīgie degvielas vadi nedrīkst atrasties domkrata balstu tuvumā.

18.7.8.   Caurplūdes punktos degvielas vadus aprīko ar aizsargmateriālu.

18.7.9.   LNG degvielas vadam jābūt izolētam vai aizsargātam vietās, kur zema temperatūra var sabojāt citas sastāvdaļas un/vai nodarīt kaitējumu cilvēkiem.

18.8.   Savienojumi vai gāzes savienojumi starp sastāvdaļām

18.8.1.   Attiecībā uz CNG nav atļauti lodēti savienojumi un vītņotie spiediena savienojumi. Attiecībā uz LNG nav atļauti vītņotie savienojumi.

18.8.2.   Nerūsošā tērauda caurulēm var izmantot tikai nerūsošā tērauda savienojumus.

18.8.3.   CNG sadales mezgli ir izgatavoti no korozijizturīga materiāla.

18.8.4.   Stingros degvielas vadus savieno ar atbilstīgiem savienojumiem, piemēram, divdaļīgiem spiediena savienojumiem tērauda caurulēs un savienojumiem ar gredzeniem abās pusēs.

18.8.5.   Savienojumu skaitu ierobežo līdz minimumam.

18.8.6.   Visiem savienojumiem jāatrodas vietās, kam var piekļūt pārbaudes nolūkā.

18.8.7.   Pasažieru salonā vai slēgtā bagāžas nodalījumā degvielas vadu garums nepārsniedz saprātīgi vajadzīgo, un jebkurā gadījumā to aizsargā gāznecaurlaidīgs apvalks.

18.8.7.1.   Minētos 18.8.7. punkta noteikumus nepiemēro M2 vai M3 kategorijas transportlīdzekļiem, ja degvielas padeves vadi un savienojumi ir aprīkoti ar uzmavu, kas ir izturīga pret CNG un kas saskaras ar atmosfēru.

18.9.   Automātiskais vārsts

18.9.1.   CNG sistēmām degvalas vados var uzstādīt papildu automātisko vārstu pēc iespējas tuvāk spiediena regulatoram.

18.9.2.   LNG sistēmā automātisko vārstu uzstāda pēc iespējas tuvu aiz iztvaicētāja.

18.10.   Uzpildes ierīce vai spraudnis

18.10.1.   Uzpildes ierīci nostiprina, lai novērstu tās rotāciju, un aizsargā pret netīrumiem un ūdeni.

18.10.2.   Ja CNG/LNG konteiners vai tvertne ir uzstādīta pasažieru salonā vai noslēgtā (bagāžas) nodalījumā, uzpildes ierīce atrodas ārpus transportlīdzekļa vai dzinēja nodalījumā.

18.10.3.   M1 un N1 klases transportlīdzekļu CNG uzpildes ierīce (spraudnis) atbilst rasējuma specifikācijām, kas norādītas 4.F pielikuma 1. attēlā.

18.10.4.   M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu uzpildes ierīce (spraudnis) atbilst rasējuma specifikācijām, kas norādītas 4.F pielikuma 1. attēlā vai 2. attēlā, vai tikai attiecībā uz CNG rasējuma specifikācijām, kas norādītas 4.F pielikuma 1. attēlā.

18.11.   Degvielas izvēles sistēma un elektroinstalācija

18.11.1.   CNG/LNG sistēmas elektrodetaļas ir aizsargātas pret pārslodzēm.

18.11.2.   Transportlīdzekļiem ar vairākām degvielas sistēmām ir degvielas izvēles sistēma, kura novērš iespēju gāzveida degvielas plūsmai nokļūt benzīna vai dīzeļdegvielas tvertnē un benzīna vai dīzeļdegvielas plūsmai nokļūt gāzveida degvielas tvertnē, pat ja degvielas izvēles sistēmā ir radusies kļūme.

18.11.3.   Šos izmantotos līdzekļus demonstrē tipa apstiprinājuma laikā.

18.11.4.   Elektrosavienojumi un sastāvdaļas gāznecaurlaidīgajā apvalkā ir konstruēti tā, lai nerastos dzirksteles.

18.12.   LNG sistēmu konstruē tā, lai novērstu LNG slazdošanu.

18.13.   M kategorijas transportlīdzekļos LNG sistēmu aprīko ar dabasgāzes detektoru un/vai gāznecaurlaidīgu apvalku. N kategorijas transportlīdzekļos LNG sistēma var būt aprīkota ar dabasgāzes detektoru, ja degvielas uzglabāšanas tvertne un saistītās caurules ir uzstādītas transportlīdzekļa ārpusē bez gāzes slazdošanas iespējas (kā 18.12. punktā). Ja degvielas uzglabāšanas tvertne atrodas N kategorijas transportlīdzekļa kravas nodalījumā, tad obligāti ir jābūt dabasgāzes detektoram un/vai gāznecaurlaidīgs apvalkam.

19.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

19.1.   Ražošanas atbilstības nodrošināšanas procedūras atbilst nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) izklāstītajām procedūrām.

20.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

20.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem transportlīdzekļa tipam piešķirto apstiprinājumu var atsaukt, ja netiek izpildītas 18. punktā minētās prasības.

20.2.   Ja nolīguma puse, kura piemēro šos noteikumus, atsauc iepriekš piešķirtu apstiprinājumu, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2.D pielikumā, nekavējoties informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus.

21.   TRANSPORTLĪDZEKĻA TIPA GROZĪJUMS UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

21.1.   Par visiem pārveidojumiem, kas veikti atsevišķajām sastāvdaļām, kuras paredzētas saspiestas dabasgāzes un/vai sašķidrinātas dabasgāzes izmantošanai transportlīdzekļa spēkiekārtā, ziņo administratīvajai struktūrvienībai, kas apstiprinājusi transportlīdzekļa tipu. Tipa apstiprinātāja iestāde var:

| 21.1.1. | uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

21.1.1.

uzskatīt, ka izdarītajiem pārveidojumiem nevarētu būt ievērojamas negatīvas sekas un ka transportlīdzeklis vēl joprojām atbilst prasībām; vai

| 21.1.2. | par testu veikšanu atbildīgajam tehniskā dienestam pieprasīt papildu testa protokolu. |
| --- | --- |

21.1.2.

par testu veikšanu atbildīgajam tehniskā dienestam pieprasīt papildu testa protokolu.

21.2.   Par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.D pielikumā.

21.3.   Tipa apstiprināšanas iestāde, kas paplašina apstiprinājumu, piešķir tam sērijas numuru un par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.D pielikumā.

22.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā pārtrauc ražot saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātu transportlīdzekļa tipu, tas attiecīgi informē tipa apstiprinātāju iestādi, kas piešķīrusi apstiprinājumu. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas šī iestāde informē pārējās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, izmantojot paziņojuma veidlapu, kas atbilst paraugam šo noteikumu 2.D pielikumā.

23.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ ADMINISTRATĪVO STRUKTŪRVIENĪBU NOSAUKUMS UN ADRESE

Nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citās valstīs izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu, atteikumu vai atsaukumu.

24.   PĀREJAS NOTEIKUMI

24.1.   No šo noteikumu 01. grozījumu sērijas oficiālās spēkā stāšanās dienas puse, kas piemēro šos noteikumus, nedrīkst atteikties piešķirt vai pieņemt apstiprinājumus saskaņā ar šiem noteikumiem, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

24.2.   Pēc 12 mēnešiem no šo noteikumu 01. grozījumu sērijas stāšanās spēkā dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmais sastāvdaļu tips atbilst šo noteikumu I daļas prasībām, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

24.3.   Tādu sastāvdaļu tipa apstiprinājumi, kas nav degvielas maģistrāles, kā definēts 4.72. punktā, kas piešķirti saskaņā ar noteikumu sākotnējo redakciju paliek spēkā un ir pieņemami to uzstādīšanai transportlīdzeklī.

24.4.   Pēc 18 mēnešiem no šo noteikumu 01. grozījumu sērijas stāšanās spēkā dienas līgumslēdzējas puses, kuras piemēro šos noteikumus, piešķir apstiprinājumu tikai tad, ja apstiprināmais transportlīdzekļu tips atbilst šo noteikumu II daļas prasībām, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

24.5.   12 mēnešus pēc 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus sastāvdaļu tipiem saskaņā ar šo noteikumu sākotnējo redakciju, neņemot vērā 01. grozījumu sērijas noteikumus.

24.6.   18 mēnešus pēc 01. grozījumu sērijas spēkā stāšanās dienas puses, kuras piemēro šos noteikumus, var turpināt piešķirt tipa apstiprinājumus transportlīdzekļu tipiem saskaņā ar šo noteikumu sākotnējo redakciju, neņemot vērā 01. grozījumu sērijas noteikumus.

24.7.   Neatkarīgi no 24.5. un 24.6. punkta noteikumiem puses, kuras piemēro šos noteikumus neatsakās piešķirt tādu tipa apstiprinājumu paplašinājumu esošajiem sastāvdaļu vai transportlīdzekļu tipiem, kuri izsniegti saskaņā ar šiem noteikumiem, neņemot vērā šo noteikumu 01. grozījumu sēriju.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Amerikas Materiālu un izmēģinājumu biedrība.

(3)  Britu standartu institūts.

(4)  Eiropas standarti.

(5)  Starptautiskā Standartizācijas organizācija.

(6)  Amerikas Korozijas inženieru asociācija.

(7)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas noteikumi.

(8)  Amerikas Savienoto Valstu federālie noteikumi.

(9)  Automobiļu inženieru apvienība.

(10)  [n] ir parauga izmērs, un to nosaka tipa apstiprinātāja iestāde.

(11)  1958. gada nolīguma pušu pazīšanas numuri ir doti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 3. pilikums. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(12)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

1.A PIELIKUMS

CNG/LNG SASTĀVDAĻU BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI

1.   (Nav piešķirts)

1.2.4.5.1.   Sistēmas apraksts:

1.2.4.5.2.   CNG spiediena regulators(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.2.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.2.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.2.5.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.2.6.   Galveno regulēšanas punktu skaits: ...

1.2.4.5.2.7.   Regulēšanas principa apraksts, izmantojot galvenos regulēšanas punktus: ...

1.2.4.5.2.8.   Brīvgaitas regulēšanas punktu skaits: ...

1.2.4.5.2.9.   Brīvgaitas apgriezienu regulēšanas punktu regulēšanas principu apraksts: ...

1.2.4.5.2.10.   Citas regulēšanas iespējas: ja ir un kādas (apraksts un rasējumi):

1.2.4.5.2.11.   Darba spiediens (2): ... kPa

1.2.4.5.2.12.   Materiāls: ...

1.2.4.5.2.13.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.3.   CNG gāzes/gaisa sajaucējs: ir/nav (1)

1.2.4.5.3.1.   Skaits: ...

1.2.4.5.3.2.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.3.3.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.3.4.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.3.5.   Regulēšanas iespējas: ...

1.2.4.5.3.6.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.3.7.   Materiāls: ...

1.2.4.5.3.8.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.4.   CNG gāzes plūsmas regulētājs: ir/nav (1)

1.2.4.5.4.1.   Skaits: ...

1.2.4.5.4.2.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.4.3.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.4.4.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.4.5.   Regulēšanas iespējas (apraksts): ...

...

1.2.4.5.4.6.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.4.7.   Materiāls: ...

1.2.4.5.4.8.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.5.   CNG gāzes smidzinatājs(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.5.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.5.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.5.3.   Identifikācija: ...

1.2.4.5.5.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.5.5.   Uzstādīšanas rasējumi: ...

1.2.4.5.5.6.   Materiāls: ...

1.2.4.5.5.7.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektroniskais vadības bloks (CNG un/vai LNG): ir/nav (1)

1.2.4.5.6.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.6.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.6.3.   Regulēšanas iespējas: ...

1.2.4.5.6.4.   Programmatūras pamatprincipi: ...

1.2.4.5.6.5.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.7.   CNG konteiners(-i) vai balons(-i): ir/nav (1)

LNG tvertne(-es) vai trauks(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.7.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.7.2.   Tips(-i) (pievienot rasējumus): ...

1.2.4.5.7.3.   Ietilpība: ... litri

1.2.4.5.7.4.   Konteinera/tvertnes uzstādīšanas rasējumi: ...

1.2.4.5.7.5.   Izmēri: ...

1.2.4.5.7.6.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.   CNG konteinera/LNG tvertnes piederumi:

1.2.4.5.8.1.   Spiediena indikators: ir/nav (1)

1.2.4.5.8.1.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Darbības princips: pludiņš/cits (1) (pievienot aprakstu vai rasējumus)

1.2.4.5.8.1.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.1.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.1.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Pārspiediena vārsts (spiedvārsts): ir/nav (1)

1.2.4.5.8.2.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automātiskais balona vārsts

1.2.4.5.8.3.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Pārplūdes vārsts: ir/nav (1)

1.2.4.5.8.4.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Gāznecaurlaidīgs apvalks: ir/nav (1)

1.2.4.5.8.5.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.5.3.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Manuālais vārsts: ir/nav (1)

1.2.4.5.8.6.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.8.6.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.6.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.6.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.9.   Spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga): ir/nav (1)

1.2.4.5.9.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.9.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.9.3.   Apraksts un rasējumi: ...

1.2.4.5.9.4.   Aktivizēšanas temperatūra (2): ... °C

1.2.4.5.9.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.9.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.10.   Uzpildes ierīce vai spraudnis: ir/nav (1)

1.2.4.5.10.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.10.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.10.3.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Apraksts un rasējumi: ...

1.2.4.5.10.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.10.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.11.   Elastīgie degvielas vadi: ir/nav (1)

1.2.4.5.11.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.11.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.11.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.11.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.11.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.11.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.12.   Spiediena un temperatūras devējs(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.12.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.12.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.12.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.12.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.12.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.12.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.13.   CNG filtrs(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.13.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.13.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.13.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.13.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.13.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.13.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.14.   Vienvirziena vārsts(-i) vai pretvārsts(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.14.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.14.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.14.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.14.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.14.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.14.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.15.   Apsildes sistēmas savienojums ar CNG/LNG sistēmu: ir/nav (1)

1.2.4.5.15.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.15.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.15.3.   Uzstādīšanas apraksts un rasējumi: ...

1.2.4.5.16.   SSI (spiedienjutīga): ir/nav (1)

1.2.4.5.16.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.16.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.16.3.   Apraksts un rasējumi: ...

1.2.4.5.16.4.   Aktivizēšanas spiediens (2): ... MPa

1.2.4.5.16.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.16.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.17.   Degvielas maģistrāle: ir/nav (1)

1.2.4.5.17.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.17.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.17.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.17.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.17.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.17.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.18.   Siltummainis–iztvaicētājs: ir/nav (1) ...

1.2.4.5.18.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.18.2.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.18.3.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.18.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.18.5.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.19.   Dabasgāzes detektors: ir/nav (1)

1.2.4.5.19.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.19.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.19.3.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.19.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.19.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Iestatītās vērtības ...

1.2.4.5.20.   LNG uzpildes spraudnis: ir/nav (1)

1.2.4.5.20.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.20.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.20.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.20.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.21.   LNG spiediena kontroles regulators: ir/nav (1)

1.2.4.5.21.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.21.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.21.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.21.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.22.   LNG spiediena un/vai temperatūras devējs(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.22.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.22.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.22.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.22.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.23.   LNG manuālais vārsts: ir/nav (1)

1.2.4.5.23.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.23.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.23.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.23.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.24.   LNG automātiskais vārsts: ir/nav (1)

1.2.4.5.24.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.24.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.24.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.24.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.25.   LNG pretvārsts(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.25.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.25.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.25.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.25.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.26.   LNG pārspiediena vārsts: ir/nav (1)

1.2.4.5.26.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.26.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.26.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.26.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.27.   LNG pārplūdes vārsts(-i): ir/nav (1)

1.2.4.5.27.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.27.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.27.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.27.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.28.   LNG degvielas sūknis(-ņi): ir/nav (1)

1.2.4.5.28.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.28.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.28.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.28.4.   Darba spiediens(-i) (2): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Tas atrodas LNG tvertnes ieskšpusē/ārpusē (1): ...

1.2.4.5.28.6.   Ekspluatācijas temperatūras (2): ... °C

1.2.5.   Dzeses sistēma: (šķidruma/gaisa) (1)

1.2.5.1.   Sistēmas apraksts/rasējumi attiecībā uz CNG/LNG sistēmu: ...

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Norādīt pielaidi.

---

1.B PIELIKUMS

TRANSPORTLĪDZEKĻA, DZINĒJA UN AR CNG/LNG SAISTĪTĀS SISTĒMAS BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI

0.   Transportlīdzekļa(-u) apraksts

0.1.   Marka: ...

0.2.   Tips(-i): ...

0.3.   Izgatavotāja nosaukums un adrese: ...

0.4.   Dzinēja tips(-i) un apstiprinājuma numurs(-i): ...

1.   Dzinēja (-u) apraksts

1.1.   Izgatavotājs: ...

1.1.1.   Izgatavotāja dzinēja kods(-i) (kā norādīts uz dzinēja vai ar citiem identifikācijas līdzekļiem): ...

1.2.   Iekšdedzes dzinējs:

1.2.3.   (Nav piešķirts)

1.2.4.5.1.   (Nav piešķirts)

1.2.4.5.2.   Spiediena regulators(-i):

1.2.4.5.2.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.2.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.2.3.   Darba spiediens (1): ... kPa

1.2.4.5.2.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.2.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.3.   Gāzes/gaisa sajaucējs: ir/nav (2)

1.2.4.5.3.1.   Skaits: ...

1.2.4.5.3.2.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.3.3.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.3.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.3.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.3.6.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.4.   Gāzes plūsmas regulētājs: ir/nav (2)

1.2.4.5.4.1.   Skaits: ...

1.2.4.5.4.2.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.4.3.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.4.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.4.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.4.6.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.5.   Gāzes smidzinatājs(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.5.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.5.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.5.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.5.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.5.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektroniskais vadības bloks: ir/nav (2)

1.2.4.5.6.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.6.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.6.3.   Programmatūras pamatprincipi: ...

1.2.4.5.6.4.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.7.   CNG konteiners(-i) vai balons(-i): ir/nav (2)

LNG tvertne(-es) vai trauks(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.7.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.7.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.7.3.   Ietilpība: ... litri

1.2.4.5.7.4.   Apstiprinājuma numurs: ...

1.2.4.5.7.5.   Izmēri: ...

1.2.4.5.7.6.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.   CNG konteinera/LNG tvertnes piederumi:

1.2.4.5.8.1.   Spiediena indikators:

1.2.4.5.8.1.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.1.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.1.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Pārspiediena vārsts (spiedvārsts): ir/nav (2)

1.2.4.5.8.2.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Darba spiediens (1): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automātiskais vārsts(-i):

1.2.4.5.8.3.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Pārplūdes vārsts: ir/nav (2)

1.2.4.5.8.4.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Gāznecaurlaidīgs apvalks: ir/nav (2)

1.2.4.5.8.5.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.5.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Manuālais vārsts:

1.2.4.5.8.6.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.6.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.8.6.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.9.   Spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga): ir/nav (2)

1.2.4.5.9.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.9.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.9.3.   Aktivizēšanas temperatūra (1): ... °C

1.2.4.5.9.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.9.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.10.   Uzpildes ierīce vai spraudnis: ir/nav (2)

1.2.4.5.10.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.10.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.10.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.10.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.11.   Elastīgie degvielas vadi: ir/nav (2)

1.2.4.5.11.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.11.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.11.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.11.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.11.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.12.   Spiediena un temperatūras devējs(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.12.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.12.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.12.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.12.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.12.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.13.   CNG filtrs: ir/nav (2)

1.2.4.5.13.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.13.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.13.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.13.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.13.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.14.   Vienvirziena vārsts(-i) vai pretvārsts(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.14.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.14.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.14.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.14.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.14.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.15.   Apsildes sistēmas savienojums ar CNG/LNG sistēmu: ir/nav (2)

1.2.4.5.15.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.15.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.15.3.   Uzstādīšanas apraksts un rasējumi: ...

1.2.4.5.16.   SSI (spiedienjutīga): ir/nav (2)

1.2.4.5.16.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.16.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.16.3.   Aktivizēšanas spiediens (1) ... MPa

1.2.4.5.16.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.16.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.17.   Degvielas maģistrāle: ir/nav (2)

1.2.4.5.17.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.17.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.17.3.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.17.4.   Materiāls: ...

1.2.4.5.17.5.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.18.   Siltummainis–iztvaicētājs: ir/nav (2) ...

1.2.4.5.18.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.18.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.18.3.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.18.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.18.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.18.6.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.19.   Dabasgāzes detektors: ir/nav (2)

1.2.4.5.19.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.19.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.19.3.   Rasējumi: ...

1.2.4.5.19.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.19.6.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Iestatītās vērtības ...

1.2.4.5.20.   LNG uzpildes spraudnis: ir/nav (2)

1.2.4.5.20.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.20.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.20.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.20.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.21.   LNG spiediena kontroles regulators: ir/nav (2)

1.2.4.5.21.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.21.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.21.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.21.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.22.   LNG spiediena un/vai temperatūras devējs(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.22.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.22.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.22.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.22.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.23.   LNG manuālais vārsts: ir/nav (2)

1.2.4.5.23.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.23.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.23.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.23.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.24.   LNG automātiskais vārsts: ir/nav (2)

1.2.4.5.24.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.24.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.24.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.24.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.25.   LNG pretvārsts(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.25.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.25.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.25.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.25.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.26.   LNG pārspiediena vārsts: ir/nav (2)

1.2.4.5.26.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.26.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.26.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.26.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.27.   LNG pārplūdes vārsts(-i): ir/nav (2)

1.2.4.5.27.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.27.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.27.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.27.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Materiāls: ...

1.2.4.5.28.   LNG degvielas sūknis(-ņi): ir/nav (2)

1.2.4.5.28.1.   Marka(-as): ...

1.2.4.5.28.2.   Tips(-i): ...

1.2.4.5.28.3.   Apraksts: ...

1.2.4.5.28.4.   Darba spiediens(-i) (1): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Tas atrodas LNG tvertnes iekšpusē/ārpusē (2):

1.2.4.5.28.6.   Ekspluatācijas temperatūras (1): ...

1.2.4.5.29.   Papildu dokumentācija: ...

1.2.4.5.29.1.   CNG sistēmas/LNG sistēmas apraksts (2)

1.2.4.5.29.2.   Sistēmas shēma (elektriskie savienojumi, vakuuma savienojumu kompensētājšļūtenes utt.): ...

1.2.4.5.29.3.   Simbola rasējums: ...

1.2.4.5.29.4.   Dati par regulēšanu: ...

1.2.4.5.29.5.   Ar benzīnu darbināma transportlīdzekļa sertifikāts, ja tāds jau piešķirts: ...

1.2.5.   Dzeses sistēma: (šķidruma/gaisa) (2)

---

(1)  Norādīt pielaidi.

(2)  Lieko svītrot.

---

2.A PIELIKUMS

CNG/LNG SASTĀVDAĻU TIPA APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

(skatīt šo noteikumu 7.2. punktu)

Image

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts CNG un/vai LNG sastāvdaļai, norāda, ka šī sastāvdaļa ir apstiprināta Itālijā (E 3) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110 un ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts atbilstoši prasībām Noteikumos Nr. 110, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

Burts “L” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai ar LNG.

Burts “M” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai mērenā temperatūrās.

Burts “C” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai aukstās temperatūrās.

---

2.B PIELIKUMS

Image

Image

Papildpielikums

1.   Papildu informācija par CNG/LNG sastāvdaļu tipa apstiprinājumu saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110

1.1.   Dabasgāzes uzglabāšanas sistēma

1.1.1.   Konteiners(-i) vai balons(-i) (CNG sistēmai)

1.1.1.1.   Izmēri: ...

1.1.1.2.   Materiāls: ...

1.1.2.   Tvertne(-es) vai trauks(-i) (LNG sistēmai)

1.1.2.1.   Ietilpība: ...

1.1.2.2.   Materiāls: ...

1.2.   Spiediena indikators

1.2.1.   Darba spiediens (1): ... MPa

1.2.2.   Materiāls: ...

1.3.   Pārspiediena vārsts (spiedvārsts)

1.3.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.3.2.   Materiāls: ...

1.4.   Automātiskais vārsts(-i)

1.4.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.4.2.   Materiāls: ...

1.5.   Pārplūdes vārsts

1.5.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.5.2.   Materiāls: ...

1.6.   Gāznecaurlaidīgs apvalks

1.6.1.   Darba spiediens(-i): ... MPa

1.6.2.   Materiāls: ...

1.7.   Spiediena regulators(-i)

1.7.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.7.2.   Materiāls: ...

1.8.   Vienvirziena vārsts(-i) vai pretvārsts(-i)

1.8.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.8.2.   Materiāls: ...

1.9.   Spiediena samazināšanas ierīce (siltumjutīga)

1.9.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.9.2.   Materiāls: ...

1.10.   Manuālais vārsts

1.10.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.10.2.   Materiāls: ...

1.11.   Elastīgie degvielas vadi

1.11.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.11.2.   Materiāls: ...

1.12.   Uzpildes ierīce vai spraudnis

1.12.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.12.2.   Materiāls: ...

1.13.   Gāzes smidzinātājs(-i)

1.13.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.13.2.   Materiāls: ...

1.14.   Gāzes plūsmas regulētājs

1.14.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.14.2.   Materiāls: ...

1.15.   Gāzes/gaisa sajaucējs

1.15.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.15.2.   Materiāls: ...

1.16.   Elektroniskais vadības bloks

1.16.1.   Programmatūras pamatprincipi: ...

1.17.   Spiediena un temperatūras devējs(-i)

1.17.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.17.2.   Materiāls: ...

1.18.   CNG filtrs(-i)

1.18.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.18.2.   Materiāls: ...

1.19.   SSI (spiedienjutīga)

1.19.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.19.2.   Materiāls: ...

1.20.   Degvielas maģistrāle(-es)

1.20.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.20.2.   Materiāls: ...

1.21.   Siltummainis(-ņi)–iztvaicētājs(-i)

1.21.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.21.2.   Materiāls: ...

1.22.   Dabasgāzes detektors(-i)

1.22.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.22.2.   Materiāls ...

1.23.   LNG uzpildes spraudnis(-ņi)

1.23.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.23.2.   Materiāls: ...

1.24.   LNG spiediena kontroles regulators(-i)

1.24.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.24.2.   Materiāls: ...

1.25.   LNG spiediena un/vai temperatūras devējs(-i)

1.25.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.25.2.   Materiāls: ...

1.26.   LNG manuālais vārsts(-i)

1.26.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.26.2.   Materiāls: ...

1.27.   LNG automātiskais vārsts(-i)

1.27.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.27.2.   Materiāls: ...

1.28.   LNG pretvārsts(-i)

1.28.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.28.2.   Materiāls: ...

1.29.   LNG pārspiediena vārsts(-i)

1.29.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.29.2.   Materiāls: ...

1.30.   LNG pārplūdes vārsts(-i)

1.30.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.30.2.   Materiāls: ...

1.31.   LNG degvielas sūknis(-ņi)

1.31.1.   Darba spiediens(-i) (1): ... MPa

1.31.2.   Materiāls: ...

---

(1)  Norādīt pielaidi.

---

2.C PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZVIETOJUMS

A PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 17.2. punktu)

Image

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka šis transportlīdzeklis attiecībā uz CNG/LNG sistēmas uzstādīšanu dabasgāzes izmantošanai spēkiekārtā ir apstiprināts Itālijā (E 3) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110 ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 110, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

Burts “L” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai ar LNG.

Burts “M” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai mērenā temperatūrās.

Burts “C” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai aukstās temperatūrās.

B PARAUGS

(skatīt šo noteikumu 17.2. punktu)

Image

Iepriekš norādītais apstiprinājuma marķējums, kas piestiprināts transportlīdzeklim, norāda, ka šis transportlīdzeklis attiecībā uz CNG/LNG sistēmas uzstādīšanu dabasgāzes izmantošanai spēkiekārtā ir apstiprināts Itālijā (E 3) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 110 ar apstiprinājuma numuru 012439. Apstiprinājuma numura pirmie divi cipari norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar prasībām Noteikumos Nr. 110, kas grozīti ar 01. grozījumu sēriju, un ka Noteikumos Nr. 83 bija iekļauta 05. grozījumu sērija.

Burts “L” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai ar LNG.

Burts “M” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai mērenā temperatūrās.

Burts “C” norāda, ka ražojums ir derīgs lietošanai aukstās temperatūrās.

---

2.D PIELIKUMS

Image

---

3. PIELIKUMS

DABASGĀZES UZGLABĀŠANA TRANSPORTLĪDZEKLĪ, KO IZMANTO KĀ MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU DEGVIELU

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   3.A pielikumā izklāstītas obligātās prasības viegliem atkārtoti uzpildāmiem gāzes baloniem. Baloni paredzēti, lai transportlīdzeklī augstā spiedienā uzglabātu saspiestu dabasgāzi, ko izmanto kā degvielu automašīnām, kurām balonus paredzēts pierīkot. Baloni var būt no jebkāda tērauda, alumīnija vai nemetāliska materiāla, jebkādas konstrukcijas un izgatavoti ar jebkādu ražošanas metodi, kas piemērota konkrētajiem ekspluatācijas nosacījumiem. Šis pielikums attiecas arī uz nerūsoša tērauda metāla čaulām ar bezšuvju vai metinātu konstrukciju.

1.2.   3.B pielikumā izklāstītas obligātās prasības atkārtoti uzpildāmām transportlīdzekļos izmantotas sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) tvertnēm, kā arī noteiktajām testēšanas metodēm.

3.A PIELIKUMS

GĀZES BALONI – AUGSTSPIEDIENA BALONS TĀDAS DABASGĀZES (CNG) UZGLABĀŠANAI TRANSPORTLĪDZEKLĪ, KO IZMANTO KĀ MEHĀNISKO TRANSPORTLĪDZEKĻU DEGVIELU

1.   DARBĪBAS JOMA

Šā pielikuma ietvertie baloni ir klasificēti kā 0. klases baloni, kā aprakstīts šo noteikumu 3. punktā, un tie ir:

| CNG-1 | Metāla baloni |
| --- | --- |
| CNG-2 | Metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (stīpu apvalks) |
| CNG-3 | Metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (pilns apvalks) |
| CNG-4 | Ar sveķiem impregnēts vienlaidu pavediens ar nemetālisku čaulu (viss no kompozītmateriāla) |

CNG-1

Metāla baloni

CNG-2

Metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (stīpu apvalks)

CNG-3

Metāla čaula, stiegrota ar vienlaidu pavedienu, kas impregnēts ar sveķiem (pilns apvalks)

CNG-4

Ar sveķiem impregnēts vienlaidu pavediens ar nemetālisku čaulu (viss no kompozītmateriāla)

Ekspluatācijas nosacījumi, kas attiecas uz baloniem, ir sīki izklāstīti šā pielikuma 4. punktā. Šis pielikums pamatojas uz pieņēmumu, ka dabasgāzes kā degvielas stabilizēts darba spiediens ir 20 MPa 15 °C temperatūrā ar maksimālo uzpildes spiedienu 26 MPa. Citas darba spiediena vērtības var koriģēt, koriģējot spiedienu ar atbilstīgu koeficientu. Piemēram, ja sistēmas darba spiediens ir 25 MPa, spiedienu vērtības jāreizina ar 1,25.

Balona darbmūžu nosaka izgatavotājs un tas var būt atkarīgs no izmantojuma. Darbmūžu nosaka, pamatojoties uz balonu uzpildi 1 000 reižu gadā, minimālais uzpilžu skaits ir 15 000 uzpildes. Maksimālais darbmūžs ir 20 gadi.

Metāla balonu un balonu ar metāla čaulu darbmūžs pamatojas uz noguruma plaisu izplatīšanās koeficientu. Veic katra balona vai čaulas testu ar ultraskaņu, lai nodrošinātu, ka nav plaisas, kuru izmērs pārsniedz maksimālo pieļaujamo izmēru. Šāda pieeja ļauj optimizēt tādu vieglu balonu konstrukciju un ražošanu, ko izmanto ar dabasgāzi darbināmo transportlīdzekļos.

Attiecībā uz baloniem, kas izgatavoti tikai no kompozītmateriāliem ar nemetāliskām, pašnesošām čaulām, “drošu darbmūžu” nosaka ar atbilstīgām konstrukcijas metodēm, konstrukcijas kvalificēšanas testu un ražošanas kontroli.

2.   ATSAUCES (SKATĪT ŠO NOTEIKUMU 2. PUNKTU)

3.   DEFINĪCIJAS (SKATĪT ŠO NOTEIKUMU 4. PUNKTU)

4.   EKSPLUATĀCIJAS NOSACĪJUMI

4.1.   Vispārīgi

4.1.1.   Standarta ekspluatācijas nosacījumi

Standarta ekspluatācijas nosacījumi, kas izklāstīti šajā iedaļā, ir tādu balonu konstruēšanas, ražošanas, pārbaudes, testēšanas un apstiprināšanas pamatā, ko paredzēts pastāvīgi uzstādīt transportlīdzekļos un izmantot gāzes uzglabāšanai vides temperatūrā, lai to kā degvielu izmantotu transportlīdzekļos.

4.1.2.   Balonu izmantošana

Norādītie ekspluatācijas apstākļi paredzēti arī, lai informāciju par saskaņā ar šiem noteikumiem izgatavoto balonu drošu lietošanu sniegtu:

| a) | balonu izgatavotājiem; |
| --- | --- |

a)

balonu izgatavotājiem;

| b) | balonu īpašniekiem; |
| --- | --- |

b)

balonu īpašniekiem;

| c) | projektētājiem vai apakšuzņēmējiem, kas atbildīgi par balonu uzstādīšanu; |
| --- | --- |

c)

projektētājiem vai apakšuzņēmējiem, kas atbildīgi par balonu uzstādīšanu;

| d) | tāda aprīkojuma projektētājiem vai īpašniekiem, ko izmanto transportlīdzekļu balonu uzpildei; |
| --- | --- |

d)

tāda aprīkojuma projektētājiem vai īpašniekiem, ko izmanto transportlīdzekļu balonu uzpildei;

| e) | dabasgāzes piegādātājiem; un |
| --- | --- |

e)

dabasgāzes piegādātājiem; un

| f) | rugulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par balonu izmantošanu. |
| --- | --- |

f)

rugulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par balonu izmantošanu.

4.1.3.   Darbmūžs

Darbmūžu, kura laikā baloni ir droši, norāda balona projektētājs, pamatojoties uz lietošanu atbilstīgi šajos noteikumos izklāstītajiem ekspluatācijas nosacījumiem. Maksimālais darbmūžs ir 20 gadi.

4.1.4.   Regulāra pārkvalificēšana

Balonu izgatavotājs, pamatojoties uz izmantošanu saskaņā ar šajā dokumentā izklāstītajiem ekspluatācijas nosacījumiem, sniedz ieteikumus par regulāru pārkvalificēšanu darbmūža laikā, veicot vizuālu pārbaudi vai testēšanu. Vismaz reizi 48 mēnešos pēc transportlīdzekļa ekspluatācijas uzsākšanas (transportlīdzekļa reģistrācijas), kā arī veicot jebkādu atkārtotu uzstādīšanu, veic visu balonu vizuālu pārbaudi, lai konstatētu ārējos bojājumus un nolietošanos, tostarp arī zem atbalstiem. Vizuālo pārbaudi saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām veic kompetenta aģentūra, ko apstiprinājusi vai atzinusi regulatīvā iestāde. Balonus bez marķējuma, kas ietver obligāto informāciju, vai ar marķējumu, kas ietver obligāto informāciju, taču tā nav salasāma, izņem no apgrozības. Ja balonu var identificēt pēc izgatavotāja un sērijas numura, tam var nomainīt marķējumu un atļaut to atstāt apgrozībā.

4.1.4.1.   Sadursmēs cietuši baloni

Balonus, kas iesaistīti transportlīdzekļu sadursmē, no jauna pārbauda izgatavotāja pilnvarota aģentūra, ja vien iestāde, kam ir piekritība, nav norādījusi citādi. Balonu, kas sadursmē nav cietuši, var atkal nodot ekspluatācijā, pretējā gadījumā balonu nogādā izgatavotājam novērtēšanai.

4.1.4.2.   Ugunsgrēkos cietuši baloni

Balonus, kas cietuši ugunsgrēkā, no jauna pārbauda izgatavotāja pilnvarota aģentūra, vai atzīst par nederīgiem un izņem no apgrozības.

4.2.   Maksimālais spiediens

Balona spiediens nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:

| a) | stabilizēts 20 MPa spiediens stabilā gāzes 15 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

a)

stabilizēts 20 MPa spiediens stabilā gāzes 15 °C temperatūrā;

| b) | 26 MPa uzreiz pēc uzpildes, neatkarīgi no temperatūras. |
| --- | --- |

b)

26 MPa uzreiz pēc uzpildes, neatkarīgi no temperatūras.

4.3.   Uzpildes ciklu maksimālais skaits

Baloni projektēti tā, lai tos uzpildītu līdz stabilizētam 20 MPa (20 bāri) spiedienam stabilizētā 15 °C gāzes temperatūrā ne vairāk kā 1 000 reižu vienā lietošanas gadā.

4.4.   Temperatūras diapazons

4.4.1.   Stabilizēta gāzes temperatūra

Stabilizēta gāzes temperatūra balonos var būt dažāda, no minimālās – 40 °C līdz maksimālajai 65 °C temperatūrai.

4.4.2.   Balona temperatūra

Balona materiālu temperatūra var būt dažāda, no minimālās – 40 °C līdz maksimālajai + 82 °C temperatūrai.

Temperatūra virs + 65 °C var būt pietiekami lokalizēta vai ilgt pietiekami īsu laiku, lai gāzes temperatūra balonā nekad nepārsniegtu + 65 °C , izņemot 4.4.3. punktā minētajos apstākļos.

4.4.3.   Pārejas temperatūras

Gāzes temperatūra, kas radusies uzpildes un izvades laikā, var pārsniegt 4.4.1. punktā norādītās robežvērtības.

4.5.   Gāzes sastāvs

Dabasgāzei nedrīkst apzināti pievienot metanolu un/vai glikolu. Balona konstrukcijai jābūt tādai, lai tad, kad balons piepildīts ar dabasgāzi, tas izturētu saskarsmi ar jebkuru no šādiem trim stāvokļiem:

| a) | SAE J1616 |
| --- | --- |

a)

SAE J1616

| b) | Sausa gāze
  Ūdens tvaikiem parasti nevajadzētu pārsniegt 32 mg/m3 ar rasas punktu – 9 °C 20 MPa spiedienā. Attiecībā uz sausas gāzes sastāvu nepastāv ierobežojumi, izņemot šādus: | sērūdeņradis un citi šķīstoši sulfīdi: 23 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

b)

Sausa gāze

Ūdens tvaikiem parasti nevajadzētu pārsniegt 32 mg/m3 ar rasas punktu – 9 °C 20 MPa spiedienā. Attiecībā uz sausas gāzes sastāvu nepastāv ierobežojumi, izņemot šādus:

sērūdeņradis un citi šķīstoši sulfīdi: 23 mg/m3;

| | skābeklis: viens procents tilpumā; |
| --- | --- |

skābeklis: viens procents tilpumā;

ūdeņradis jāierobežo līdz diviem procentiem tilpumā, ja baloni izgatavoti no tērauda, un to galējā stiepes izturība pārsniedz 950 MPa.

| c) | Mitra gāze
  Gāze, kurā ūdens saturs pārsniedz b), parasti atbilst šādiem sastāva ierobežojumiem: | sērūdeņradis un citi šķīstoši sulfīdi: 23 mg/m3; |
| --- | --- | --- |

c)

Mitra gāze

Gāze, kurā ūdens saturs pārsniedz b), parasti atbilst šādiem sastāva ierobežojumiem:

sērūdeņradis un citi šķīstoši sulfīdi: 23 mg/m3;

| | skābeklis: viens procents tilpumā; |
| --- | --- |

skābeklis: viens procents tilpumā;

| | oglekļa dioksīds: četri procenti tilpumā; |
| --- | --- |

oglekļa dioksīds: četri procenti tilpumā;

| | ūdeņradis: 0,1 procents tilpumā. |
| --- | --- |

ūdeņradis: 0,1 procents tilpumā.

Mitras gāzes apstākļos ir vajadzīgs vismaz 1 mg kompresora eļļas uz kilogramu gāzes, lai aizsargātu metāla balonus un čaulas.

4.6.   Ārējās virsmas

Baloni nav projektēti, lai tie varētu izturēt ilgstošu mehānisku vai ķīmisku iedarbību, piemēram, noplūdi no kravas, ko var pārvadāt transportlīdzekļos, vai būtiskus abrazīvus bojājumus, ko izraisa ceļu stāvoklis, un tie atbilst atzītiem uzstādīšanas standartiem. Tomēr uz balonu ārējām virsmām nejauši var iedarboties:

| a) | ūdens vai nu periodiskas iegremdes, vai ceļu laistīšanas laikā; |
| --- | --- |

a)

ūdens vai nu periodiskas iegremdes, vai ceļu laistīšanas laikā;

| b) | sāls, ja transportlīdzekli ekspluatē okeāna tuvumā vai vietās, kur sāli izmanto ledus kausēšanai; |
| --- | --- |

b)

sāls, ja transportlīdzekli ekspluatē okeāna tuvumā vai vietās, kur sāli izmanto ledus kausēšanai;

| c) | saules gaismas ultravioletais starojums; |
| --- | --- |

c)

saules gaismas ultravioletais starojums;

| d) | grants triecieni; |
| --- | --- |

d)

grants triecieni;

| e) | šķīdinātāji, skābes un sārmi, mēslošanas līdzekļi un |
| --- | --- |

e)

šķīdinātāji, skābes un sārmi, mēslošanas līdzekļi un

| f) | automobiļu šķidrumi, tostarp benzīns, hidrauliskie šķidrumi, glikols un eļļas. |
| --- | --- |

f)

automobiļu šķidrumi, tostarp benzīns, hidrauliskie šķidrumi, glikols un eļļas.

4.7.   Gāzes caursūkšanās vai noplūde

Baloni var ilgu laiku atrasties noslēgtās vietās. Balonu konstrukcijā jāņem vērā gāzes caursūkšanās caur balona sieniņām vai noplūde starp gala savienojumiem un čaulu.

5.   KONSTRUKCIJAS APSTIPRINĀJUMS

5.1.   Vispārīgi

Balona konstruktors kopā ar apstiprinājuma pieteikumu tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz šādu informāciju:

| a) | ekspluatācijas deklarācija (5.2. punkts); |
| --- | --- |

a)

ekspluatācijas deklarācija (5.2. punkts);

| b) | konstrukcijas dati (5.3. punkts); |
| --- | --- |

b)

konstrukcijas dati (5.3. punkts);

| c) | ražošanas dati (5.4. punkts); |
| --- | --- |

c)

ražošanas dati (5.4. punkts);

| d) | kvalitātes nodrošināšanas sistēma (5.5. punkts); |
| --- | --- |

d)

kvalitātes nodrošināšanas sistēma (5.5. punkts);

| e) | robežstiprība un NSP (nesagraujošās pārbaudes) defektu lielums (5.6. punkts); |
| --- | --- |

e)

robežstiprība un NSP (nesagraujošās pārbaudes) defektu lielums (5.6. punkts);

| f) | specifikāciju lapa (5.7. punkts); |
| --- | --- |

f)

specifikāciju lapa (5.7. punkts);

| g) | papildu pamatojošie dati (5.8. punkts). |
| --- | --- |

g)

papildu pamatojošie dati (5.8. punkts).

Attiecībā uz baloniem, kas konstruēti saskaņā ar ISO 9809, nav jāiesniedz 5.3.2. punktā minētais sprieguma analīzes ziņojums vai 5.6. punktā minētā informācija.

5.2.   Ekspluatācijas deklarācija

Ekspluatācijas deklarācijas mērķis ir sniegt norādījumus lietotājiem un balonu uzstādītājiem, kā arī informēt tipa apstiprinātāju iestādi vai tās iecelto pārstāvi. Ekspluatācijas deklarācijā ietver šādu informāciju:

| a) | paziņojums par to, ka balona konstrukcija ir piemērota izmantošanai 4. punktā minētajos ekspluatācijas apstākļos balona darbmūža laikā; |
| --- | --- |

a)

paziņojums par to, ka balona konstrukcija ir piemērota izmantošanai 4. punktā minētajos ekspluatācijas apstākļos balona darbmūža laikā;

| b) | darbmūža ilgums; |
| --- | --- |

b)

darbmūža ilgums;

| c) | minimālās prasības testiem un/vai pārbaudēm ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

c)

minimālās prasības testiem un/vai pārbaudēm ekspluatācijas laikā;

| d) | vajadzīgās spiediena samazināšanas ierīces un/vai izolācija; |
| --- | --- |

d)

vajadzīgās spiediena samazināšanas ierīces un/vai izolācija;

| e) | atbalsta metodes, aizsargpārklājums utt., kas vajadzīgs, bet nav piegādāts; |
| --- | --- |

e)

atbalsta metodes, aizsargpārklājums utt., kas vajadzīgs, bet nav piegādāts;

| f) | balona konstrukcijas apraksts; |
| --- | --- |

f)

balona konstrukcijas apraksts;

| g) | cita informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu balona drošu lietošanu un pārbaudi. |
| --- | --- |

g)

cita informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu balona drošu lietošanu un pārbaudi.

5.3.   Konstrukcijas dati

5.3.1.   Rasējumi

Rasējumos obligāti jābūt norādītai vismaz šādai informācijai:

| a) | nosaukums, atsauces numurs, izsniegšanas datums, kā arī, ja vajadzīgs, pārskatīšanas numuri un izsniegšanas datumi; |
| --- | --- |

a)

nosaukums, atsauces numurs, izsniegšanas datums, kā arī, ja vajadzīgs, pārskatīšanas numuri un izsniegšanas datumi;

| b) | atsauce uz šiem noteikumiem un balona tips; |
| --- | --- |

b)

atsauce uz šiem noteikumiem un balona tips;

| c) | visi izmēri ar pielaidēm, tostarp ziņas par gala noslēgu formu un to minimālo biezumu, kā arī atverēm; |
| --- | --- |

c)

visi izmēri ar pielaidēm, tostarp ziņas par gala noslēgu formu un to minimālo biezumu, kā arī atverēm;

| d) | balonu masa ar pielaidi; |
| --- | --- |

d)

balonu masa ar pielaidi;

| e) | materiālu specifikācijas, ieskaitot minimālos mehāniskos un ķīmiskos parametrus vai pielaižu diapazonu; attiecībā uz metāla baloniem vai metāla čaulām – arī norādītais cietības diapazons; |
| --- | --- |

e)

materiālu specifikācijas, ieskaitot minimālos mehāniskos un ķīmiskos parametrus vai pielaižu diapazonu; attiecībā uz metāla baloniem vai metāla čaulām – arī norādītais cietības diapazons;

| f) | citi dati, piemēram, stiprināšanas ar deformāciju spiediena diapazons, minimālais testa spiediens, ziņas par ugunsdrošības sistēmu un ārējo aizsargpārklājumu. |
| --- | --- |

f)

citi dati, piemēram, stiprināšanas ar deformāciju spiediena diapazons, minimālais testa spiediens, ziņas par ugunsdrošības sistēmu un ārējo aizsargpārklājumu.

5.3.2.   Sprieguma analīzes pārskats

Iesniedz gala elementa sprieguma analīzi vai citas sprieguma analīzes.

Iesniedz tabulu, kurā apkopotas pārskatā aprēķinātie spriegumi.

5.3.3.   Materiālu testēšanas dati

Sniedz konstrukcijā izmantoto materiālu un materiālu parametru pielaižu sīku aprakstu. Sniedz arī testu datus, kas raksturo mehāniskās īpašības un materiālu piemērotību izmantošanai 4. punktā izklāstītajos apstākļos.

5.3.4.   Konstrukcijas kvalificēšanas testu dati

Balona materiālam, konstrukcijai, ražošanai un pārbaudei jābūt piemērotai paredzētajam lietojumam un jāatbilst to testu prasībām, kas noteiktas konkrētajai balona konstrukcijai, kad tas tiek testēts, izmantojot atbilstīgas testēšanas metodes, kuras izklāstītas šā pielikuma A papildinājumā.

Testu datos dokumentē arī testa balona izmērus, sieniņu biezumu un svaru.

5.3.5.   Ugunsdrošība

Norāda spiediena samazināšanas ierīču izvietojumu, kas aizsargā balonu no piepešiem plīsumiem, ja tas tiek pakļauts A. papildinājuma A.15. punktā minētajiem uguns apstākļiem. Testa dati pamato minētās ugunsdrošības sistēmas efektivitāti.

5.3.6.   Balona balsti

Sniedz ziņas par balona atbalstiem vai par balona atbalstiem paredzētajām prasībām saskaņā ar šā pielikuma 6.11. punktu.

5.4.   Ražošanas dati

Norāda pielaides visiem ražošanas procesiem, nesagraujošajiem testiem, ražošanas testiem un partiju testiem. Piemēram, pielaides termoapstrādei, formēšanai, polimēru maisījuma koeficientam, pavediena aptīšanas spriegojumam un ātrumam, sacietēšanas laikam un temperatūrai, stiprināšanai ar deformāciju. Norāda arī ziņas par virsmas pārklājumu, vītnēm, ultraskaņas skenēšanas (vai līdzvērtīgas) pieņemamības kritērijiem un maksimālo partijas lielumu partijas testos.

5.5.   (Nav piešķirts)

5.6.   Robežstiprība un NSP defektu lielums

5.6.1.   Robežstiprība

Izgatavotājs uzskatāmi parāda konstrukcijas “noplūdes pirms pārrāvuma” raksturojumu, kā aprakstīts 6.7. punktā.

5.6.2.   NSP defekta lielums

Izmantojot 6.15.2. punktā aprakstīto pieeju, izgatavotājs nosaka maksimālo defekta lielumu attiecībā uz nesagraujošu pārbaudi, ar ko novērsīs noguruma izraisītus balona bojājumus tā darbmūžā vai pārrāvuma izraisītus balona bojājumus.

5.7.   Specifikāciju lapa

Specifikāciju lapā attiecībā uz katru balona konstrukciju sniedz visu to dokumentu kopsavilkumu, kuros izklāstīta 5.1. punktā paredzētā informācija. Norāda katra dokumenta nosaukumu, atsauces numuru, labojumu skaitu un sākotnējās redakcijas, kā arī citu redakciju izdošanas datumus. Visus dokumentus paraksta vai parafē izdevējs. Specifikāciju lapai piešķir numuru un, ja vajadzīgs, labojumu numurus, ko var izmantot balona konstrukcijas apzīmēšanai, un uz tās jābūt par konstrukciju atbildīgā inženiera parakstam. Specifikāciju lapā paredz vietu zīmogam, kas apliecina konstrukcijas reģistrāciju.

5.8.   Papildu pamatojošie dati

Ja vajadzīgs, sniedz papildu datus, ar ko pamato pieteikumu, piemēram, lietošanai paredzētā materiāla ekspluatācijas rezultāti vai konkrētās balona konstrukcijas izmantošana citos ekspluatācijas apstākļos.

5.9.   Apstiprināšana un sertifikācija

5.9.1.   Pārbaude un testēšana

Atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar šo noteikumu 9. punkta noteikumiem.

Lai nodrošinātu balonu atbilstību šiem starptautiskajiem noteikumiem, tipa apstiprinātāja iestāde tos pārbauda saskaņā ar 6.13. un 6.14. punktu.

5.9.2.   Testa sertifikāts

Ja prototipa testēšanas rezultāti saskaņā ar 6.13. punktu ir apmierinoši, tipa apstiprinātāja iestāde izsniedz testa sertifikātu. Tests sertifikāta paraugs ir dots šā pielikuma D papildinājumā.

5.9.3.   Partijas pieņemšanas sertifikāts

Tipa apstiprināšanas iestāde sagatavo pieņemšanas sertifikātu, kā paredzēts šā pielikuma D papildinājumā.

6.   VISIEM BALONU TIPIEM PIEMĒROJAMĀS PRASĪBAS

6.1.   Vispārīgi

Visiem balonu tipiem, kas norādīti šā pielikuma 7. līdz 10. punktā, piemēro šādas prasības. Balonu konstrukcija aptver visus būtiskos aspektus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka ikviens saskaņā ar konstrukciju izgatavotais balons ir piemērots paredzētajam lietojumam norādītā darbmūža laikā. CNG-1 tipa tērauda baloniem, kas konstruēti saskaņā ar ISO 9809 un atbilst visiem tajā norādītajām prasībām, jāatbilst tikai 6.3.2.4. un 6.9. līdz 6.13. punkta prasībām.

6.2.   Konstrukcija

Šie noteikumi neparedz konstrukcijas formulas vai pieļaujamos spriegumus, vai spriedzes, bet gan nosaka, ka konstrukcijas piemērotība izvērtējama, veicot atbilstīgus aprēķinus un pierādot, ka baloni var sekmīgi izturēt šajos noteikumos minētos materiālu, konstrukcijas, kvalificēšanas, ražošanas un partijas testus. Visas konstrukcijas nodrošina “noplūdes pirms pārrāvuma” atteices režīmu, ja normālas lietošanas laikā notiek iespējamā spiediena daļu nolietošanās. Ja notiek noplūde no metāla baloniem vai metāla čaulām, tās iemesls var būt tikai noguruma plaisu izplatīšanās.

6.3.   Materiāli

6.3.1.   Izmantotie materiāli ir piemēroti šā pielikuma 4. punktā minētajiem ekspluatācijas apstākļiem. Konstrukcijā nedrīkst saskarties nesaderīgi materiāli. Konstrukcijas kvalificēšanas testi attiecībā uz materiāliem ir apkopoti 6.1. tabulā.

6.3.2.   Tērauds

6.3.2.1.   Sastāvs

Tērauds ir reducēts ar alumīniju un/vai silīciju un izgatavots, lielākoties izmantojot smalku graudu metodi. Norāda visu tēraudu ķīmisko saturu, un to definē vismaz pēc:

| a) | oglekļa, mangāna, alumīnija un silīcija satura visos gadījumos; |
| --- | --- |

a)

oglekļa, mangāna, alumīnija un silīcija satura visos gadījumos;

| b) | niķeļa, hroma, molibdēna, bora un vanādija satura un visiem citiem ar nolūku pievienotajiem sakausējumu elementiem. Lējumu analīzē nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:







  Stiepes izturība | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Sērs | 0,020 procenti | 0,010 procenti |
| Fosfors | 0,020 procenti | 0,020 procenti |
| Sērs un fosfors | 0,030 procenti | 0,025 procenti |

b)

niķeļa, hroma, molibdēna, bora un vanādija satura un visiem citiem ar nolūku pievienotajiem sakausējumu elementiem. Lējumu analīzē nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:

Stiepes izturība

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Sērs

0,020 procenti

0,010 procenti

Fosfors

0,020 procenti

0,020 procenti

Sērs un fosfors

0,030 procenti

0,025 procenti

Ja izmanto oglekļa–bora tēraudu, veic katra lējuma pirmā un pēdējā lietņa vai plātnes sacietēšanas testu saskaņā ar ISO 642. Cietība, ko mēra 7,9 mm attālumā no rūdītā gala, ir 33–53 HRC vai 327–560 HV diapazonā, un to apstiprina materiāla izgatavotājs.

6.3.2.2.   Stiepes īpašības

Pabeigta balona vai čaulas tērauda mehāniskās īpašības nosaka saskaņā ar A.1. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Tērauda pagarinājums ir vismaz 14 procenti.

6.3.2.3.   Triecienizturības īpašības

Pabeigta balona vai čaulas tērauda triecienizturību nosaka saskaņā ar A.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Trieciena spēks nedrīkst būt mazāks par šā pielikuma 6.2. tabulā minēto.

6.3.2.4.   Lieces īpašības

Metināta nerūsošā tērauda lieces īpašības gatavā čaulā nosaka saskaņā ar A.3. punktu (šā pielikuma A papildinājumā).

6.3.2.5.   Metinātās šuves makroskopiskā apskate

Katram metināšanas procedūras tipam veic metinātās šuves makroskopisko apskati. Tai jāuzrāda pilnīgs sakausējums, un nedrīkst būt montāžas kļūmju vai nepieņemamu defektu, kā noteikts atbilstīgi C līmenim EN ISO 5817.

6.3.2.6.   Izturība pret plaisāšanu zem sprieguma sulfīdus saturošā vidē

Ja tērauda norādītās stiepes izturības augšējā robežvērtība ir lielāka par 950 MPa, pabeigta balona tēraudu pakļauj izturības testam attiecībā uz plaisāšanu zem sprieguma sulfīdus saturošā vidē saskaņā ar šā pielikuma A papildinājuma A.3. punktu, un tas atbilst tur minētajām prasībām.

6.3.3.   Alumīnijs

6.3.3.1.   Sastāvs

Alumīnija sakausējumu nosaka saskaņā ar Alumīnija asociācijas metodēm attiecībā uz konkrēto sakausējumu sistēmu. Svina un bismuta piesārņojuma līmenis jebkurā alumīnija sakausējumā nepārsniedz 0,003 procentus.

6.3.3.2.   Korozijas testi

Alumīnija sakausējumi atbilst korozijas testu prasībām, kas veikti saskaņā ar A.4. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

6.3.3.3.   Ilgstošas slodzes izraisīta plaisāšana

Alumīnija sakausējumi atbilst ilgstošas slodzes izraisītas plaisāšanas testu prasībām, kas veikti saskaņā ar A.5. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

6.3.3.4.   Stiepes īpašības

Pabeigta balona alumīnija sakausējuma mehāniskās īpašības nosaka saskaņā ar A.1. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Alumīnija pagarinājums ir vismaz 12 procenti.

6.3.4.   Sveķi

6.3.4.1.   Vispārīgi

Impregnēšanas materiāls var būt termoreaktīvi vai termoplastiski sveķi. Piemērotu matricas materiālu piemēri ir epoksīds, modificēts epoksīds, termoreaktīva plastmasa no poliestera un vinilestera un polietilēna un poliamīda termoplastiski materiāli.

6.3.4.2.   Bīdes stiprība

Sveķu materiālus testē saskaņā ar A.26. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tie atbilst tajā izklāstītajām prasībām.

6.3.4.3.   Stiklošanās temperatūra

Sveķu materiāla stiklošanās temperatūru nosaka saskaņā ar ASTM D3418.

6.3.5.   Šķiedras

Konstrukcijas armēšanas pavediena materiālu veidi ir stiklšķiedra, aramīda šķiedra vai oglekļa šķiedra. Ja izmanto oglekļa šķiedras armējumu, konstrukcijā ietver līdzekļus, lai novērstu balona metālisko sastāvdaļu galvanisko koroziju. Izgatavotājs izveido lietu ar publicētajām kompozītmateriālu specifikācijām, materiālu izgatavotāju ieteikumiem par glabāšanu, glabāšanas apstākļiem un glabāšanas laiku un materiālu izgatavotāja apliecinājumu, ka visi sūtījumi atbilst minētajām specifikāciju prasībām. Šķiedru izgatavotājs apliecina, ka šķiedru materiāla īpašības atbilst izgatavotāja izstrādājuma specifikācijām.

6.3.6.   Plastmasas čaulas

Tecēšanas robežu stiepē un galējo pagarinājumu nosaka saskaņā ar A.22. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Testi parāda plastmasas čaulu materiālu plastiskās īpašības – 50 °C vai zemākā temperatūrā, sasniedzot izgatavotāja norādītās vērtības. Polimēru materiāli atbilst šā pielikuma 4. punktā norādītajiem ekspluatācijas apstākļiem. Saskaņā ar A.23. punktā aprakstīto metodi (šā pielikuma A papildinājums) mīkstināšanas temperatūra ir vismaz 90 °C un kušanas temperatūra ir vismaz 100 °C .

6.4.   Testa spiediens

Ražošanā izmantotais minimālais testa spiediens ir 30 MPa.

6.5.   Pārraušanas spiedieni un šķiedras sprieguma koeficienti

Attiecībā uz visu tipu baloniem faktiskais pārraušanas spiediens nedrīkst būt mazāks par šā pielikuma 6.3. tabulā minētajām vērtībām. CNG-2, CNG-3 un CNG-4 tipu konstrukcijās kompozītmateriālu apvalks konstruēts tā, lai būtu sevišķi izturīgs ilgstošas slogošanas un cikliskas slogošanas laikā. Šo izturību panāk, ievērojot vai pārsniedzot kompozītmateriāla armēšanas sprieguma koeficientu vērtības, kas minētas šā pielikuma 6.3. tabulā. Sprieguma koeficients definēts kā spriegums šķiedrā noteiktā minimālā pārraušanas spiedienā, ko dala ar spriegumu šķiedrā darba spiedienā. Pārrāvuma koeficients definēts kā faktiskais pārraušanas spiediens balonā, ko dala ar darba spiedienu. CNG-4 tipa baloniem sprieguma koeficients ir vienāds ar pārrāvuma koeficientu. Attiecībā CNG-2 un CNG-3 tipa balonu konstrukcijām (metāla čaula, kompozītmateriālu apvalks) sprieguma koeficienta aprēķinos jāiekļauj:

| a) | analīzes metode, kas izmantojama attiecībā uz nelineāriem materiāliem (īpaša datorprogramma vai pabeigtu elementu analīzes programma); |
| --- | --- |

a)

analīzes metode, kas izmantojama attiecībā uz nelineāriem materiāliem (īpaša datorprogramma vai pabeigtu elementu analīzes programma);

| b) | lineāra materiāla elastīgi plastiskā sprieguma deformācijas līknei jābūt zināmai un pareizi modelētai; |
| --- | --- |

b)

lineāra materiāla elastīgi plastiskā sprieguma deformācijas līknei jābūt zināmai un pareizi modelētai;

| c) | kompozītmateriālu mehāniskajām īpašībām jābūt pareizi modelētām; |
| --- | --- |

c)

kompozītmateriālu mehāniskajām īpašībām jābūt pareizi modelētām;

| d) | jāaprēķina stiprināšanas ar deformāciju spiediens, nulles spiediens pēc stiprināšanas ar deformāciju, darba spiediens un minimālais pārraušanas spiediens; |
| --- | --- |

d)

jāaprēķina stiprināšanas ar deformāciju spiediens, nulles spiediens pēc stiprināšanas ar deformāciju, darba spiediens un minimālais pārraušanas spiediens;

| e) | analīzē jāņem vērā tinuma spriegojuma radītie sākotnējie spriegumi; |
| --- | --- |

e)

analīzē jāņem vērā tinuma spriegojuma radītie sākotnējie spriegumi;

| f) | minimālais pārraušanas spiediens jāizvēlas tāds, lai aprēķinātais spriegums minimālā pārraušanas spiedienā, to dalot ar aprēķināto spriegumu darba spiedienā, atbilstu prasībām par izmantotās šķiedras sprieguma koeficientu; |
| --- | --- |

f)

minimālais pārraušanas spiediens jāizvēlas tāds, lai aprēķinātais spriegums minimālā pārraušanas spiedienā, to dalot ar aprēķināto spriegumu darba spiedienā, atbilstu prasībām par izmantotās šķiedras sprieguma koeficientu;

| g) | analizējot balonus ar hibrīdarmējumu (divi vai vairāki šķiedru veidi), slodzes sadalījums starp dažādām šķiedrām jānosaka, pamatojoties uz dažādiem šķiedru elastības moduļiem. Sprieguma koeficienta prasības attiecībā uz katru atsevišķu šķiedras tipu atbilst šā pielikuma 6.3. tabulā minētajām vērtībām. Sprieguma koeficientus var pārbaudīt arī ar tenzometru. Pieņemama metode ir izklāstīta šā pielikuma informatīvajā E papildinājumā. |
| --- | --- |

g)

analizējot balonus ar hibrīdarmējumu (divi vai vairāki šķiedru veidi), slodzes sadalījums starp dažādām šķiedrām jānosaka, pamatojoties uz dažādiem šķiedru elastības moduļiem. Sprieguma koeficienta prasības attiecībā uz katru atsevišķu šķiedras tipu atbilst šā pielikuma 6.3. tabulā minētajām vērtībām. Sprieguma koeficientus var pārbaudīt arī ar tenzometru. Pieņemama metode ir izklāstīta šā pielikuma informatīvajā E papildinājumā.

6.6.   Sprieguma analīze

Veic sprieguma analīzi, lai pamatotu minimālo aprēķināto sieniņu biezumu. Tas ietver spriegumu noteikšanu čaulās un kompozītmateriālu modeļu šķiedrās.

6.7.   Noplūdes pirms pārrāvuma (NPP) novērtējums

CNG-1, CNG-2 un CNG-3 tipa baloniem jāatbilst noplūdes pirms pārrāvuma (NPP) raksturojumam. NPP raksturojuma testu veic saskaņā ar A.6. punktu (šā pielikuma A papildinājums) NPP raksturojuma pierādījums nav vajadzīgs tādām balonu konstrukcijām, kuru cikliskā ilgizturība ir lielāka par 45 000 spiediena maiņas cikliem, tos testējot saskaņā ar A.13. punktu (šā pielikuma A papildinājums) Informēšanas nolūkā šā pielikuma F papildinājumā iekļautas divas NPP novērtējuma metodes.

6.8.   Pārbaude un testēšana

Ar ražošanas kontroli nosaka programmas un procedūras:

| a) | ražošanas pārbaudēm, testiem un pieņemšanas kritērijiem; kā arī |
| --- | --- |

a)

ražošanas pārbaudēm, testiem un pieņemšanas kritērijiem; kā arī

| b) | periodiskajām kontrolēm, testiem un pieņemšanas kritērijiem ekspluatācijas laikā. Intervāli starp balonu ārējo virsmu vizuālajām pārbaudēm atbilst šā pielikuma 4.1.4. punktam, izņemot gadījumus, ja tipa apstiprinātāja iestāde paredz citādi. Izgatavotājs izstrādā atkārtotas vizuālas pārbaudes noraidīšanas kritērijus, pamatojoties uz rezultātiem spiediena maiņas cikla testā, ko veic baloniem ar plaisām. Šā pielikuma G papildinājumā sniegts metodisks līdzeklis attiecībā uz izgatavotāja norādījumiem par apkopi, izmantošanu un pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

periodiskajām kontrolēm, testiem un pieņemšanas kritērijiem ekspluatācijas laikā. Intervāli starp balonu ārējo virsmu vizuālajām pārbaudēm atbilst šā pielikuma 4.1.4. punktam, izņemot gadījumus, ja tipa apstiprinātāja iestāde paredz citādi. Izgatavotājs izstrādā atkārtotas vizuālas pārbaudes noraidīšanas kritērijus, pamatojoties uz rezultātiem spiediena maiņas cikla testā, ko veic baloniem ar plaisām. Šā pielikuma G papildinājumā sniegts metodisks līdzeklis attiecībā uz izgatavotāja norādījumiem par apkopi, izmantošanu un pārbaudi.

6.9.   Ugunsdrošība

Visi baloni ir aizsargāti pret uguni ar spiediena samazināšanas ierīcēm. Balons, tā materiāli, spiediena samazināšanas ierīces un visi papildu izolācijas vai aizsargmateriāli tiek projektēti kā kopums, lai nodrošinātu atbilstīgu aizsardzību ugunsgrēka laikā testā, kā norādīts A.15. punktā (šā pielikuma A papildinājums).

Spiediena samazināšanas ierīces testē saskaņā ar A.24. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

6.10.   Atveres

6.10.1.   Vispārīgi

Atveres drīkst atrasties tikai augšējā daļā. Atveru centra līnija sakrīt ar balona garenvirziena asi. Vītnes iegrieztas ar tīru griezumu, ir vienādas, bez pārrāvumiem un kalibrētas.

6.11.   Balona balsti

Izgatavotājs norāda, kā baloni atbalstāmi, lai tos uzstādītu transportlīdzeklī. Izgatavotājs arī sniedz norādījumus par balstu uzstādīšanu, tostarp iespīlēšanas spēku un griezes momentu, kas nodrošina vajadzīgo aiztures spēku, bet neradītu nepieļaujamu spriegumu balonā vai nesabojātu balona virsmu.

6.12.   Ārējā aizsardzība pret vides iedarbību

Balonu ārpuse atbilst vides iedarbības testa prasībām A.14. punktā (šā pielikuma A. papildinājums). Ārējo aizsardzību var nodrošināt, izmantojot kādu no šādām metodēm:

| a) | virsmas pārklājums, kas nodrošina atbilstīgu aizsardzību (piemēram, uz alumīnija izsmidzināts metāls, anodēšana); vai |
| --- | --- |

a)

virsmas pārklājums, kas nodrošina atbilstīgu aizsardzību (piemēram, uz alumīnija izsmidzināts metāls, anodēšana); vai

| b) | piemērotas šķiedras un saistmateriāla izmantošana (piemēram, ar sveķiem saistīta oglekļa šķiedra); vai |
| --- | --- |

b)

piemērotas šķiedras un saistmateriāla izmantošana (piemēram, ar sveķiem saistīta oglekļa šķiedra); vai

| c) | aizsargpārklājums (piemēram, organisks pārklājums, krāsa), kas atbilst A.9. punkta prasībām (šā pielikuma A papildinājums). |
| --- | --- |

c)

aizsargpārklājums (piemēram, organisks pārklājums, krāsa), kas atbilst A.9. punkta prasībām (šā pielikuma A papildinājums).

Visi balonu pārklājumi ir tādi, kuru uzklāšanas process negatīvi neietekmē balona mehāniskās īpašības. Pārklājums veidots tā, lai atvieglotu vēlāku pārbaudi ekspluatācijas laikā, un izgatavotājs sniedz norādījumus par apiešanos ar pārklājumu šādas pārbaudes laikā, lai nodrošinātu nemainīgu balona integritāti.

Izgatavotājiem tiek darīts zināms, ka vides iedarbības tests, ar ko izvērtē pārklājuma sistēmu piemērotību, ir sniegts šā pielikuma informatīvajā H papildinājumā.

6.13.   Konstrukcijas kvalificēšanas testi

Lai apstiprinātu katru balona tipu, jāpierāda, ka materiāls, konstrukcija, ražošana un pārbaude atbilst tā paredzētajam lietojumam un atbilst attiecīgām materiāla kvalificēšanas testu prasībām, kas apkopotas šā pielikuma 6.1. tabulā, un balona kvalifikācijas testu prasībām, kas apkopotas šā pielikuma 6.4. tabulā; visus testus veic saskaņā ar attiecīgajām testa metodēm, kā aprakstīts šā pielikuma A papildinājumā. Testa balonus vai čaulas izvēlas un testos piedalās kompetentā iestāde. Ja testi tiek veikti lielākam skaitam balonu vai čaulu, nekā paredzēts šajā pielikumā, dokumentē visus rezultātus.

6.14.   Partijas testi

Šajā pielikumā noteiktos partijas testus katram balonu tipam veic ar baloniem vai čaulām, kas ņemti no katras pabeigto balonu vai čaulu partijas. Var izmantot arī termoapstrādātus paraugus, kas ir tipiski attiecībā uz pabeigtajiem baloniem vai čaulām. Partijas testi, ko veic katram balona tipam, noteikti šā pielikuma 6.5. tabulā.

6.15.   Ražojumu pārbaudes un testi

6.15.1.   Vispārīgi

Ražojumu pārbaudes un testus veic ar visiem vienā partijā izgatavotiem baloniem. Izgatavošanas laikā un pēc tam katru balonu pārbauda, izmantojot:

| a) | metāla balonu un čaulu ultraskaņas skenēšanu (vai līdzvērtīgu metodi) saskaņā ar BS 5045 1. daļas B pielikumu vai līdzvērtīgu metodi, lai apstiprinātu, ka maksimālais defekta lielums ir mazāks par konstrukcijā norādīto; |
| --- | --- |

a)

metāla balonu un čaulu ultraskaņas skenēšanu (vai līdzvērtīgu metodi) saskaņā ar BS 5045 1. daļas B pielikumu vai līdzvērtīgu metodi, lai apstiprinātu, ka maksimālais defekta lielums ir mazāks par konstrukcijā norādīto;

| b) | pārbaudi attiecībā uz pabeigtu balonu, čaulu un apvalku kritisko izmēru un masas atbilstību konstrukcijas pielaidēm; |
| --- | --- |

b)

pārbaudi attiecībā uz pabeigtu balonu, čaulu un apvalku kritisko izmēru un masas atbilstību konstrukcijas pielaidēm;

| c) | norādītā virsmas pārklājuma atbilstības pārbaudi, īpašu uzmanību pievēršot dziļi izstieptām virsmām un locījumiem vai iedobēm kaltu vai atlietu galu vai atveru kakla vai pleca līmenī; |
| --- | --- |

c)

norādītā virsmas pārklājuma atbilstības pārbaudi, īpašu uzmanību pievēršot dziļi izstieptām virsmām un locījumiem vai iedobēm kaltu vai atlietu galu vai atveru kakla vai pleca līmenī;

| d) | marķējumu pārbaudi; |
| --- | --- |

d)

marķējumu pārbaudi;

| e) | metāla balonu un čaulu cietības testus saskaņā ar A.8. punktu (šā pielikuma A papildinājums) veic pēc pēdējās termoapstrādes, un šādi noteiktajām vērtībām jāatbilst konstrukcijai paredzētajam diapazonam; |
| --- | --- |

e)

metāla balonu un čaulu cietības testus saskaņā ar A.8. punktu (šā pielikuma A papildinājums) veic pēc pēdējās termoapstrādes, un šādi noteiktajām vērtībām jāatbilst konstrukcijai paredzētajam diapazonam;

| f) | hidrostatiskās pārbaudes testu saskaņā ar A.11. punktu (šā pielikuma A papildinājums). |
| --- | --- |

f)

hidrostatiskās pārbaudes testu saskaņā ar A.11. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

Katram balonam veicamo ražojumu pārbaužu svarīgāko prasību kopsavilkums ir dots šā pielikuma 6.6. tabulā.

6.15.2.   Maksimālais defekta lielums

CNG-1, CNG-2 un CNG-3 tipa konstrukcijām nosaka maksimālo defekta lielumu jebkurā metāla balona vai metāla čaulas vietā, kas nesasniegs kritisko lielumu noteiktajā darbmūžā. Kritiskais defekta lielums definēts kā (balona vai čaulas) maksimāla izmēra caurejošs sieniņu biezuma defekts, kas ļautu uzglabātajai gāzei noplūst, nepārraujot balonu. Defektu lielums atbilstīgi ultraskaņas skenēšanas vai līdzvērtīgas metodes noraidīšanas kritērijiem ir mazāks par maksimālo pieļaujamo defektu lielumu. Attiecībā uz CNG-2 un CNG-3 tipa konstrukcijām pieņem, ka nekādi laikatkarīgi mehānismi neizraisa kompozītmateriāla bojājumus. Pieļaujamo defekta lielumu NSP nosaka ar atbilstīgu metodi. Divas šādas metodes ir izklāstītas šā pielikuma informatīvajā F papildinājumā.

6.16.   Testa prasību neizpildīšana

Ja netiek izpildītas testa prasības, veic atkārtotu testēšanu vai atkārtotu termoapstrādi un testēšanu:

| a) | ja ir pierādījumi par kļūmi, veicot testu, vai mērījumu kļūdu, veic atkārtotu testu. Ja šā testa rezultāts ir apmierinošs, pirmo testu neņem vērā; |
| --- | --- |

a)

ja ir pierādījumi par kļūmi, veicot testu, vai mērījumu kļūdu, veic atkārtotu testu. Ja šā testa rezultāts ir apmierinošs, pirmo testu neņem vērā;

| b) | ja tests veikts pareizi, nosaka testa neizdošanās iemeslu. |
| --- | --- |

b)

ja tests veikts pareizi, nosaka testa neizdošanās iemeslu.

Ja uzskata, ka tests nav izdevies veiktās termoapstrādes dēļ, izgatavotājs var veikt atkārtotu visu attiecīgās partijas balonu termoapstrādi.

Ja testa neizdošanās iemesls nav veiktā termoapstrāde, visus identificētos bojātos balonus noraida vai remontē, izmantojot apstiprinātu metodi. Šādā gadījumā balonus, kas nav noraidīti, uzskata par jaunu partiju.

Abos gadījumos veic jaunās partijas atkārtotu testēšanu. No jauna veic visus attiecīgos prototipa vai partijas testus, kas vajadzīgi, lai pierādītu jaunās partijas pieņemamību. Ja viena vai vairāku testu rezultāti vismaz daļēji ir neapmierinoši, visus partijas balonus noraida.

6.17.   Izmaiņas konstrukcijā

Izmaiņas konstrukcijā ir jebkuras izmaiņas attiecībā uz konstrukcijas materiālu izvēli vai izmēru izmaiņām, kas nav uzskatāmas par parastām ražošanas pielaidēm.

Nelielas izmaiņas konstrukcijā atļauts kvalificēt, izmantojot reducētu testa programmu. Attiecībā uz izmaiņām konstrukcijā, kas norādītas 6.7. tabulā, veic tabulā norādīto konstrukcijas kvalificēšanas testēšanu.

6.1. tabula

Materiālu konstrukcijas kvalificēšanas tests

| | Šā pielikuma attiecīgais punkts |
| --- | --- |
| | Tērauds | Alumīnijs | Sveķi | Šķiedras | Plastmasas čaulas |
| Stiepes īpašības | 6.3.2.2. | 6.3.3.4. | | 6.3.5. | 6.3.6. |
| Triecienizturības īpašības | 6.3.2.3. | | | | |
| Lieces īpašības | 6.3.2.4. | | | | |
| Metinātās šuves apskate | 6.3.2.5. | | | | |
| Izturība pret plaisāšanu zem sprieguma sulfīdus saturošā vidē | 6.3.2.6. | | | | |
| Izturība pret ilgstošas slodzes izraisītu plaisāšanu | | 6.3.3.3. | | | |
| Sprieguma korozijas izraisīta plaisāšana | | 6.3.3.2. | | | |
| Bīdes stiprība | | | 6.3.4.2. | | |
| Stiklošanās temperatūra | | | 6.3.4.3. | | |
| Mīkstināšanas/kušanas temperatūra | | | | | 6.3.6. |
| Lūzumu mehānika (1) | 6.7. | 6.7. | | | |

Šā pielikuma attiecīgais punkts

Tērauds

Alumīnijs

Sveķi

Šķiedras

Plastmasas čaulas

Stiepes īpašības

6.3.2.2.

6.3.3.4.

6.3.5.

6.3.6.

Triecienizturības īpašības

6.3.2.3.

Lieces īpašības

6.3.2.4.

Metinātās šuves apskate

6.3.2.5.

Izturība pret plaisāšanu zem sprieguma sulfīdus saturošā vidē

6.3.2.6.

Izturība pret ilgstošas slodzes izraisītu plaisāšanu

6.3.3.3.

Sprieguma korozijas izraisīta plaisāšana

6.3.3.2.

Bīdes stiprība

6.3.4.2.

Stiklošanās temperatūra

6.3.4.3.

Mīkstināšanas/kušanas temperatūra

6.3.6.

Lūzumu mehānika (1)

6.7.

6.7.

6.2. tabula

Triecientesta pieņemamās vērtības

| Balona diametrs D, mm | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Testēšanas virziens | šķērseniski | garenvirzienā |
| Testa parauga platums, mm | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3 līdz 5 |
| Testa temperatūra (°C) | – 50 | – 50 |
| Triecienizturība, J/cm2 | | | | |
| Triju paraugu vidējā vērtība | 30 | 35 | 40 | 60 |
| Atsevišķs paraugs | 24 | 28 | 32 | 48 |

Balona diametrs D, mm

> 140

≤ 140

Testēšanas virziens

šķērseniski

garenvirzienā

Testa parauga platums, mm

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3 līdz 5

Testa temperatūra (°C)

– 50

– 50

Triecienizturība, J/cm2

Triju paraugu vidējā vērtība

30

35

40

60

Atsevišķs paraugs

24

28

32

48

6.3. tabula

Pārrāvuma minimālās faktiskās vērtības un sprieguma koeficienti

| | CNG-1
  Pilnībā no metāla | CNG-2
  Stīpu apvalks | CNG-3
  Pilns apvalks | CNG-4
  Pilnībā no kompozītmateriāla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārraušanas spiediens
  (MPa) | Sprieguma koeficients
  (MPa) | Pārraušanas spiediens
  (MPa) | Sprieguma koeficients
  (MPa) | Pārraušanas spiediens
  (MPa) | Sprieguma koeficients
  (MPa) | Pārraušanas spiediens
  (MPa) |
| Pilnībā no metāla | 45 | | | | | | |
| Stikls | | 2,75 | 50 1) | 3,65 | 70 1) | 3,65 | 73 |
| Aramīds | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 1) | 3,1 | 62 |
| Ogleklis | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Hibrīds | | 2) | 2) | 2) |
| 1. piezīme. Minimālais faktiskais pārraušanas spiediens. Turklāt aprēķinus veic saskaņā ar šā pielikuma 6.5. punktu, lai apstiprinātu, ka ir izpildītas prasības attiecībā uz minimālo sprieguma koeficientu.

  2. piezīme. Sprieguma koeficientus un pārraušanas spiedienu aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 6.5. punktu. |

CNG-1

Pilnībā no metāla

CNG-2

Stīpu apvalks

CNG-3

Pilns apvalks

CNG-4

Pilnībā no kompozītmateriāla

Pārraušanas spiediens

(MPa)

Sprieguma koeficients

(MPa)

Pārraušanas spiediens

(MPa)

Sprieguma koeficients

(MPa)

Pārraušanas spiediens

(MPa)

Sprieguma koeficients

(MPa)

Pārraušanas spiediens

(MPa)

Pilnībā no metāla

45

Stikls

2,75

50 1)

3,65

70 1)

3,65

73

Aramīds

2,35

47

3,10

60 1)

3,1

62

Ogleklis

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Hibrīds

2)

2)

2)

1. piezīme. Minimālais faktiskais pārraušanas spiediens. Turklāt aprēķinus veic saskaņā ar šā pielikuma 6.5. punktu, lai apstiprinātu, ka ir izpildītas prasības attiecībā uz minimālo sprieguma koeficientu.

2. piezīme. Sprieguma koeficientus un pārraušanas spiedienu aprēķina saskaņā ar šā pielikuma 6.5. punktu.

6.4. tabula

Balonu konstrukcijas kvalificēšanas testi

| Tests un atsauce pielikumā | Balona tips |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12. | Pārrāvums |

Tests un atsauce pielikumā

Balona tips

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12.

Pārrāvums

X *

X

X

X

| A.13. | Apkārtējā temperatūra/cikls |
| --- | --- |

A.13.

Apkārtējā temperatūra/cikls

X *

X

X

X

| A.14. | Skābas vides tests |
| --- | --- |

A.14.

Skābas vides tests

X

X

X

| A.15. | Aizdegšanās tests |
| --- | --- |

A.15.

Aizdegšanās tests

X

X

X

| A.16. | Penetrācija |
| --- | --- |

A.16.

Penetrācija

X

X

X

X

| A.17. | Plaisu pielaide |
| --- | --- |

A.17.

Plaisu pielaide

X

X

X

X

| A.18. | Šļūdes tests augstā temperatūrā |
| --- | --- |

A.18.

Šļūdes tests augstā temperatūrā

X

X

X

| A.19. | Spriedzes plīsums |
| --- | --- |

A.19.

Spriedzes plīsums

X

X

X

| A.20. | Krišanas tests |
| --- | --- |

A.20.

Krišanas tests

X

X

| A.21. | Caursūkšanās |
| --- | --- |

A.21.

Caursūkšanās

X

| A.24. | SSI raksturojums |
| --- | --- |

A.24.

SSI raksturojums

X

X

X

| A.25. | Izciļņa griezes moments |
| --- | --- |

A.25.

Izciļņa griezes moments

X

X

| A.27. | Spiediena maiņas cikla tests ar dabasgāzi |
| --- | --- |

A.27.

Spiediena maiņas cikla tests ar dabasgāzi

X

| A.6. | NPP novērtējums |
| --- | --- |

A.6.

NPP novērtējums

X

X

| A.7. | Galējā temperatūra/cikls |
| --- | --- |

A.7.

Galējā temperatūra/cikls

X

X

X

X

| X | = | jāveic. |
| --- | --- | --- |
| * | = | nav jāveic baloniem, kas konstruēti saskaņā ar ISO 9809 (ISO 9809 jau paredz šos testus). |

X

=

jāveic.

*

=

nav jāveic baloniem, kas konstruēti saskaņā ar ISO 9809 (ISO 9809 jau paredz šos testus).

6.5. tabula

Partijas testi

| Tests un atsauce pielikumā | Balona tips |
| --- | --- |
| CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| A.12. | Pārrāvums |

Tests un atsauce pielikumā

Balona tips

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

A.12.

Pārrāvums

X

X

X

X

| A.13. | Apkārtējā temperatūra/cikls |
| --- | --- |

A.13.

Apkārtējā temperatūra/cikls

X

X

X

X

| A.1. | Stiepe |
| --- | --- |

A.1.

Stiepe

X

X †

X †

| A.2. | Trieciens (tērauds) |
| --- | --- |

A.2.

Trieciens (tērauds)

X

X †

X †

| A.9.2. | Pārklājums * |
| --- | --- |

A.9.2.

Pārklājums *

X

X

X

X

| X | = | jāveic. |
| --- | --- | --- |
| * | = | izņemot gadījumus, kad nav izmantots aizsargpārklājums. |
| † | = | testi ar čaulas materiālu. |

X

=

jāveic.

*

=

izņemot gadījumus, kad nav izmantots aizsargpārklājums.

†

=

testi ar čaulas materiālu.

6.6. tabula

Ražojumu pārbaudes svarīgākās prasības

| Tips | Balona tips |
| --- | --- |
| Pārbaudes prasības | CNG-1 | CNG-2 | CNG-3 | CNG-4 |
| Kritiskie izmēri | X | X | X | X |
| Virsmas apdare | X | X | X | X |
| Defekti (ultraskaņas vai līdzvērtīga metode) | X | X | X | |
| Metāla balonu un metāla čaulu cietība | X | X | X | |
| Hidrostatiskās stiprības tests | X | X | X | X |
| Noplūdes tests | | | | X |
| Marķējumi | X | X | X | X |
| X | = | jāveic. |

Tips

Balona tips

Pārbaudes prasības

CNG-1

CNG-2

CNG-3

CNG-4

Kritiskie izmēri

X

X

X

X

Virsmas apdare

X

X

X

X

Defekti (ultraskaņas vai līdzvērtīga metode)

X

X

X

Metāla balonu un metāla čaulu cietība

X

X

X

Hidrostatiskās stiprības tests

X

X

X

X

Noplūdes tests

X

Marķējumi

X

X

X

X

X

=

jāveic.

6.7. tabula

Izmaiņas konstrukcijā

| Konstrukcijas izmaiņas | Testa veids |
| --- | --- |
| Pārraušana hidrostatiskā
  A.12. | Cikli apkārtējā temp.
  A.13. | Vide
  A.14. | Aizdegšanās
  A.15. | Penetrācija
  A.16. | Plaisu pielaide
  A.17. | Augsta temp.: šļūde
  A.18
  Spriedzes plīsums
  A.19.
  Krišanas tests
  A.20. | Caursūkšanās A.21. CNG
  Izciļņa griezes moments
  A.25.
  Cikli
  A.27. | SSI raksturojums
  A.24. |
| Šķiedru izgatavotājs | X | X | | | | | X * | X † | |
| Metāla balona vai čaulas materiāls | X | X | X * | X | X * | X | X * | | |
| Plastmasas čaulas materiāls | | X | X | | | | | X † | |
| Šķiedru materiāls | X | X | X | X | X | X | X | X † | |
| Sveķu materiāls | | | X | | X | X | X | | |
| Diametra izmaiņas ≤ 20 procenti | X | X | | | | | | | |
| Diametra izmaiņas > 20 procenti | X | X | | X | X * | X | | | |
| Garuma izmaiņas ≤ 50 procenti | X | | | X ‡ | | | | | |
| Garuma izmaiņas > 50 procenti | X | X | | X ‡ | | | | | |
| Darba spiediena izmaiņas ≤ 20 procenti @ | X | X | | | | | | | |
| Kupola forma | X | X | | | | | | X † | |
| Atveres lielums | X | X | | | | | | | |
| Pārklājuma izmaiņas | | | X | | | | | | |
| Gala izciļņa konstrukcija | | | | | | | | X † | |
| Ražošanas procesa maiņa | X | X | | | | | | | |
| Spiediena samazināšanas ierīce | | | | X | | | | | X |
| X = | jāveic. |
| * | Tests nav jāveic metāla (CNG-1) konstrukcijām. |
| † | Tests jāveic tikai pilnībā no kompozītmateriāla izgatavotām konstrukcijām (CNG-4). |
| ‡ | Tests jāveic tikai tad, ja palielinās garums. |
| @ | Tikai tad, ja biezums mainās proporcionāli diametra un/vai spiediena izmaiņām. |

Konstrukcijas izmaiņas

Testa veids

Pārraušana hidrostatiskā

A.12.

Cikli apkārtējā temp.

A.13.

Vide

A.14.

Aizdegšanās

A.15.

Penetrācija

A.16.

Plaisu pielaide

A.17.

Augsta temp.: šļūde

A.18

Spriedzes plīsums

A.19.

Krišanas tests

A.20.

Caursūkšanās A.21. CNG

Izciļņa griezes moments

A.25.

Cikli

A.27.

SSI raksturojums

A.24.

Šķiedru izgatavotājs

X

X

X *

X †

Metāla balona vai čaulas materiāls

X

X

X *

X

X *

X

X *

Plastmasas čaulas materiāls

X

X

X †

Šķiedru materiāls

X

X

X

X

X

X

X

X †

Sveķu materiāls

X

X

X

X

Diametra izmaiņas ≤ 20 procenti

X

X

Diametra izmaiņas > 20 procenti

X

X

X

X *

X

Garuma izmaiņas ≤ 50 procenti

X

X ‡

Garuma izmaiņas > 50 procenti

X

X

X ‡

Darba spiediena izmaiņas ≤ 20 procenti @

X

X

Kupola forma

X

X

X †

Atveres lielums

X

X

Pārklājuma izmaiņas

X

Gala izciļņa konstrukcija

X †

Ražošanas procesa maiņa

X

X

Spiediena samazināšanas ierīce

X

X

X =

jāveic.

*

Tests nav jāveic metāla (CNG-1) konstrukcijām.

†

Tests jāveic tikai pilnībā no kompozītmateriāla izgatavotām konstrukcijām (CNG-4).

‡

Tests jāveic tikai tad, ja palielinās garums.

@

Tikai tad, ja biezums mainās proporcionāli diametra un/vai spiediena izmaiņām.

7.   CNG-1 TIPA METĀLA BALONI

7.1.   Vispārīgi

Konstrukcijā nosaka pieļaujama defekta maksimālo lielumu balonam, kas darbojas darba spiedienā, jebkurā balona vietā, kas nesasniegs kritisko lielumu tāda balona noteiktajā atkārtotas testēšanas periodā vai darbmūžā, ja atkārtota testēšana nav paredzēta. Noplūdes pirms pārraušanas (NPP) raksturojumu nosaka saskaņā ar A.6. punktā (šā pielikuma A papildinājums) definētajām atbilstošajām procedūrām. Pieļaujamo defekta lielumu nosaka saskaņā ar iepriekš minēto 6.15.2. punktu.

Baloniem, kas konstruēti saskaņā ar ISO 9809 un atbilst visām tajā norādītajām prasībām, jāatbilst tikai 6.3.2.4. punkta materiālu testa prasībām un 7.5. punkta konstrukcijas kvalificēšanas testa prasībām, izņemot 7.5.2. un 7.5.3. punktu.

7.2.   Sprieguma analīze

Balona spriegumus aprēķina 2 MPa, 20 MPa, testa spiedienam un paredzētajam pārraušanas spiedienam. Aprēķinos izmanto piemērotas analīzes metodes, izmantojot plānsienas apvalku teoriju un ņemot vērā nelineāra čaulas materiāla īpašības, lai noteiktu sprieguma sadalījumu čaulas kakliņā, pārejas posmos un cilindriskajā daļā.

7.3.   Prasības ražošanas un ražojumu testiem

7.3.1.   Vispārīgi

Alumīnija balonu galus formēšanas procesā nenoslēdz. Tērauda balonu pamatnēm, kas formējot noslēgtas, izņemot balonus, kas konstruēti saskaņā ar ISO 9809, veic nesagraujošu vai līdzvērtīgu pārbaudi. Galu noslēgšanas procesā nepievieno metālu. Pirms balona galu formēšanas pārbauda katra balona virsmas biezumu un pārklājumu.

Pēc galu formēšanas balonus pakļauj termoapstrādei, lai sasniegtu konstrukcijai paredzēto cietību. Lokāla termoapstrāde nav pieļaujama.

Ja atbalstam tiek nodrošināts gredzens balona kakliņa vai pamatnes augstumā vai stiprinājumi, tie ir izgatavoti no materiāla, kas saderīgs ar balona materiālu, un tos droši piestiprina, neizmantojot metināšanas, cietlodes vai mīkstlodes metodi.

7.3.2.   Nesagraujoša pārbaude

Katram metāla balonam veic šādus testus:

| a) | cietības tests saskaņā ar A.8. punktu (šā pielikuma A papildinājums); |
| --- | --- |

a)

cietības tests saskaņā ar A.8. punktu (šā pielikuma A papildinājums);

| b) | pārbaude ar ultraskaņu saskaņā ar BS 5045 1. daļas I pielikumu vai pierādīta līdzvērtīga nesagraujoša pārbaudes metode, lai nodrošinātu, ka maksimālais defekta lielums nepārsniedz projektā norādīto izmēru, kas noteikts saskaņā ar 6.15.2. punktu. |
| --- | --- |

b)

pārbaude ar ultraskaņu saskaņā ar BS 5045 1. daļas I pielikumu vai pierādīta līdzvērtīga nesagraujoša pārbaudes metode, lai nodrošinātu, ka maksimālais defekta lielums nepārsniedz projektā norādīto izmēru, kas noteikts saskaņā ar 6.15.2. punktu.

7.3.3.   Hidrostatiskā spiediena tests

Katram pabeigtam balonam veic hidrostatiskā spiediena testu saskaņā ar A.11. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

7.4.   Balonu partijas testi

Partijas testus veic gataviem baloniem, kas izgatavoti normālā ražošanas procesā un kam ir identifikācijas marķējums. Pēc nejaušības principa izvēlas divus balonus no katras partijas. Ja testi tiek veikti lielākam skaitam balonu, nekā paredzēts šajā pielikumā, dokumentē visus rezultātus. Veic vismaz turpmāk minētos testus.

| a) | Partijas materiālu testi. Vienam balonam vai termoapstrādes paraugam, kas raksturīgs pabeigtam balonam, veic šādus testus:






  i) | pārbauda kritisko izmēru atbilstību projektam; |
| --- | --- | --- |

a)

Partijas materiālu testi. Vienam balonam vai termoapstrādes paraugam, kas raksturīgs pabeigtam balonam, veic šādus testus:

i)

pārbauda kritisko izmēru atbilstību projektam;

| ii) | viens stiepes tests saskaņā ar A.1. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība konstrukcijas prasībām; |
| --- | --- |

ii)

viens stiepes tests saskaņā ar A.1. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība konstrukcijas prasībām;

| iii) | tērauda baloniem – trīs triecientesti saskaņā ar A.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība 6.3.2.3. punkta prasībām; |
| --- | --- |

iii)

tērauda baloniem – trīs triecientesti saskaņā ar A.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība 6.3.2.3. punkta prasībām;

| iv) | ja konstrukcija ietver aizsargpārklājumu, to testē saskaņā ar A.9.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums). |
| --- | --- |

iv)

ja konstrukcija ietver aizsargpārklājumu, to testē saskaņā ar A.9.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

Ar visiem baloniem vai čaulām, kam veikti partijas testi un kas neatbilst noteiktajām prasībām, rīkojas saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 6.16. punktā.

Ja pārklājums neatbilst A.9.2. punkta prasībām (šā pielikuma A papildinājums), partiju pārbauda 100 procentu apjomā, lai no tās izņemtu balonus ar līdzīgiem defektiem. Visu bojāto balonu pārklājumu var notīrīt un pārklāt no jauna. Pēc tam pārklājuma partijas testu atkārto.

| b) | Partijas pārraušanas tests. Vienam balonam hidrostatiski paaugstina spiedienu līdz pārrāvumam saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums).
  Ja pārraušanas spiediens ir mazāks par minimālo aprēķināto pārraušanas spiedienu, ievēro 6.16. punktā minētās procedūras. |
| --- | --- |

b)

Partijas pārraušanas tests. Vienam balonam hidrostatiski paaugstina spiedienu līdz pārrāvumam saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

Ja pārraušanas spiediens ir mazāks par minimālo aprēķināto pārraušanas spiedienu, ievēro 6.16. punktā minētās procedūras.

| c) | Spiediena maiņas cikla tests. Pabeigtiem baloniem veic spiediena maiņas ciklus saskaņā ar A.13. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un testu biežums ir šāds:






  i) | vienam balonam no katras partijas kopumā veic 1 000 spiediena maiņas ciklus uz katru norādīto darbmūžs gados, vismaz 15 000 ciklu; |
| --- | --- | --- |

c)

Spiediena maiņas cikla tests. Pabeigtiem baloniem veic spiediena maiņas ciklus saskaņā ar A.13. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un testu biežums ir šāds:

i)

vienam balonam no katras partijas kopumā veic 1 000 spiediena maiņas ciklus uz katru norādīto darbmūžs gados, vismaz 15 000 ciklu;

| ii) | ja nevienam balonam, kam veic i) punktā minētos spiediena maiņas ciklus, konstrukciju saimes (t. i., vienādi materiāli un procesi) 10 secīgās ražojumu partijās nerodas noplūde vai plīsumi ciklu skaitā, kas ir vismaz 1 500 ciklu uz vienu darbmūža gadu (ne mazāk par 22 500 cikliem), tad spiediena maiņas cikla testu var veikt tikai vienam balonam no katrām piecām ražojumu partijām; |
| --- | --- |

ii)

ja nevienam balonam, kam veic i) punktā minētos spiediena maiņas ciklus, konstrukciju saimes (t. i., vienādi materiāli un procesi) 10 secīgās ražojumu partijās nerodas noplūde vai plīsumi ciklu skaitā, kas ir vismaz 1 500 ciklu uz vienu darbmūža gadu (ne mazāk par 22 500 cikliem), tad spiediena maiņas cikla testu var veikt tikai vienam balonam no katrām piecām ražojumu partijām;

| iii) | ja nevienam balonam, kam veic i) punktā minētos spiediena maiņas ciklus, konstrukciju saimes 10 secīgās ražojumu partijās nerodas noplūde vai plīsumi ciklu skaitā, kas ir vismaz 2 000 ciklu uz vienu darbmūža gadu (ne mazāk par 30 000 cikliem), tad spiediena maiņas cikla testu var veikt tikai vienam balonam no katrām 10 ražojumu partijām; |
| --- | --- |

iii)

ja nevienam balonam, kam veic i) punktā minētos spiediena maiņas ciklus, konstrukciju saimes 10 secīgās ražojumu partijās nerodas noplūde vai plīsumi ciklu skaitā, kas ir vismaz 2 000 ciklu uz vienu darbmūža gadu (ne mazāk par 30 000 cikliem), tad spiediena maiņas cikla testu var veikt tikai vienam balonam no katrām 10 ražojumu partijām;

| iv) | ja kopš pēdējās ražojumu partijas pagājuši vairāk nekā seši mēneši, tad spiediena maiņas cikla testu veic balonam no nākamās ražojumu partijas, lai saglabātu samazināto partijas pārbaužu biežumu, kā minēts ii) un iii) punktā; |
| --- | --- |

iv)

ja kopš pēdējās ražojumu partijas pagājuši vairāk nekā seši mēneši, tad spiediena maiņas cikla testu veic balonam no nākamās ražojumu partijas, lai saglabātu samazināto partijas pārbaužu biežumu, kā minēts ii) un iii) punktā;

| v) | ja kāds no baloniem, kam veic ii) vai iii) punktā minēto spiediena maiņas cikla testu, kura biežums ir samazināts, neiztur vajadzīgo spiediena ciklu skaitu (attiecīgi vismaz 22 500 vai 30 000 spiediena maiņas ciklu), tad partijas spiediena maiņas cikla tests ir jāatkārto tik bieži, kā norādīts i) punktā; tas jādara ar vismaz 10 ražojumu partijām, lai atjaunotu tādu partijas spiediena maiņas cikla testu samazināto biežumu, kā norādīts ii) vai iii) punktā; |
| --- | --- |

v)

ja kāds no baloniem, kam veic ii) vai iii) punktā minēto spiediena maiņas cikla testu, kura biežums ir samazināts, neiztur vajadzīgo spiediena ciklu skaitu (attiecīgi vismaz 22 500 vai 30 000 spiediena maiņas ciklu), tad partijas spiediena maiņas cikla tests ir jāatkārto tik bieži, kā norādīts i) punktā; tas jādara ar vismaz 10 ražojumu partijām, lai atjaunotu tādu partijas spiediena maiņas cikla testu samazināto biežumu, kā norādīts ii) vai iii) punktā;

| vi) | ja kāds no baloniem, kā minēts i), ii) vai iii) punktā, neatbilst prasībai par minimālo ciklu skaitu 1 000 ciklu uz vienu darbmūža gadu (vismaz 15 000 ciklu), tad nosaka un novērš prasības neizpildīšanas iemeslu, ievērojot šā pielikuma 6.16. punktā minētās procedūras. Tad spiediena iaiņas cikla testu atkārto ar trim papildu baloniem no katras partijas. Ja kāds no trim papildu baloniem neatbilst minimālajām spiediena maiņas cikla prasībām (1 000 ciklu uz vienu darbmūža gadu), tad šo partiju noraida. |
| --- | --- |

vi)

ja kāds no baloniem, kā minēts i), ii) vai iii) punktā, neatbilst prasībai par minimālo ciklu skaitu 1 000 ciklu uz vienu darbmūža gadu (vismaz 15 000 ciklu), tad nosaka un novērš prasības neizpildīšanas iemeslu, ievērojot šā pielikuma 6.16. punktā minētās procedūras. Tad spiediena iaiņas cikla testu atkārto ar trim papildu baloniem no katras partijas. Ja kāds no trim papildu baloniem neatbilst minimālajām spiediena maiņas cikla prasībām (1 000 ciklu uz vienu darbmūža gadu), tad šo partiju noraida.

7.5.   Balonu konstrukcijas kvalificēšanas testi

7.5.1.   Vispārīgi

Kvalificēšanas testus veic pabeigtiem baloniem, kas faktiski reprezentē normālu ražošanas procesu un kam piestiprināts identifikācijas marķējums. Izvēle, kontrole un rezultātu dokumentēšana atbilst 6.13. punkta prasībām.

7.5.2.   Pārraušanas tests hidrostatiskā spiediena ietekmē

Trīs tipiskus balonus pārrauj ar hidrostatisko spiedienu saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Balona pārraušanas spiediens ir lielāks par minimālo pārraušanas spiedienu, kas aprēķināts, veicot konstrukcijas sprieguma analīzi, un tas ir vismaz 45 MPa.

7.5.3.   Spiediena maiņas cikla tests apkārtējā temperatūrā.

Diviem pabeigtiem baloniem apkārtējā temperatūrā veic spiedienu maiņas cikla testu saskaņā ar A.13. punktu (šā pielikuma A papildinājums) vai minimāli 45 000 cikliem. Baloni nedrīkst saplīst, pirms sasniegts noteiktais darbmūžs gados, reizināts ar 1 000 cikliem. Baloniem, kuru darbmūžs gados pārsniedz 1 000 ciklu laiku, atteice var rasties noplūdes, nevis pārrāvuma dēļ. Balonus, kas nesaplīst 45 000 ciklu laikā, iznīcina, vai nu turpinot ciklus, līdz rodas defekts, vai paaugstinot hidrostatisko spiedienu, līdz notiek pārrāvums. Ciklu skaitu līdz defektam un defekta atrašanās vietu dokumentē.

7.5.4.   Aizdegšanās tests

Testus veic saskaņā ar A.15. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tie atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

7.5.5.   Penetrācijas tests

Testus veic saskaņā ar A.16. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tie atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

7.5.6.   NPP rādītāji

Baloniem, kurus testējot saskaņā ar 7.5.3. punktu, nav pārsniegts 45 000 ciklu skaits, NPP rādītāju testu veic saskaņā ar šā pielikuma A. papildinājuma A.6. punktu, un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

8.   CNG-2 TIPA STĪPU APVALKA BALONI

8.1.   Vispārīgi

Hermetizēšanas laikā balonos ar šāda tipa konstrukciju kompozītmateriāla apvalka un metāla čaulas izspiešana lineāri pārklājas. Atšķirīgu ražošanas tehnoloģiju dēļ šajā pielikumā nav paredzēta noteikta konstrukcijas metode.

Noplūdes pirms pārraušanas (NPP) rādītājus nosaka saskaņā ar A.6. punktā (šā pielikuma A papildinājums) definētajām atbilstošajām procedūrām. Pieļaujamo defekta lielumu nosaka saskaņā ar iepriekš minēto 6.15.2. punktu.

8.2.   Prasības attiecībā uz konstrukciju

8.2.1.   Metāla čaula

Metāla čaulas minimālais faktiskais pārraušanas spiediens ir 26 MPa.

8.2.2.   Kompozītmateriāla apvalks

Stiepes spriegums šķiedrās atbilst iepriekš 6.5. punktā minētajām prasībām.

8.2.3.   Sprieguma analīze

Aprēķina spriegumus kompozītmateriālā un čaulā pēc priekšspriegojuma. Aprēķinos izmantojamās spiediena vērtības ir nulle, 2 MPa, 20 MPa testa spiediens un paredzētais pārraušanas spiediens. Aprēķinos izmanto piemērotas analīzes metodes, izmantojot plānsienas apvalku teoriju un ņemot vērā nelineāra čaulas materiāla īpašības, lai noteiktu sprieguma sadalījumu čaulas kakliņā, pārejas posmos un cilindriskajā daļā.

Konstrukcijām, kur priekšspriegojumam izmanto stiprināšanu ar deformāciju, aprēķina spiediena robežvērtības stiprināšanai ar deformāciju.

Konstrukcijām, kur priekšspriegojumam izmanto tīšanu ar kontrolētu spriegumu, aprēķina temperatūru, kādā tā veicama, katrā kompozītmateriāla kārtā nepieciešamo spriegumu un rezultātā radušos priekšspriegojumu čaulā.

8.3.   Prasības attiecībā uz ražošanu

8.3.1.   Vispārīgi

Kompozītmateriāla balons ir izgatavots no čaulas, kas aptīta ar vienlaidu pavedieniem. Pavedienu tīšanas procedūrām nodrošina datorizētu vai mehānisku kontroli. Tīšanas laikā nodrošina kontrolētu pavedienu nospriegojumu. Kad tīšana pabeigta, termoreaktīvos sveķus vulkanizē ar karsēšanu, izmantojot iepriekš noteiktu un kontrolētu laika–temperatūras profilu.

8.3.2.   Čaula

Metāla čaulas ražošana atbilst prasībām, kas noteiktas 7.3. punktā attiecīgajam čaulas konstrukcijas tipam.

8.3.3.   Apvalks

Balonus izgatavo pavedienu tīšanas ierīcē. Tīšanas laikā kontrolē būtiskāko mainīgo noteikto pielaidi, un to dokumentē tīšanas protokolā. Šie mainīgie var ietvert šādus parametrus, bet ne tikai:

| a) | šķiedras tips, tostarp šķira; |
| --- | --- |

a)

šķiedras tips, tostarp šķira;

| b) | impregnēšanas veids; |
| --- | --- |

b)

impregnēšanas veids;

| c) | tinuma spriegojums; |
| --- | --- |

c)

tinuma spriegojums;

| d) | tīšanas ātrums; |
| --- | --- |

d)

tīšanas ātrums;

| e) | šķērsojumu skaits; |
| --- | --- |

e)

šķērsojumu skaits;

| f) | saites platums; |
| --- | --- |

f)

saites platums;

| g) | sveķu tips un sastāvs; |
| --- | --- |

g)

sveķu tips un sastāvs;

| h) | sveķu temperatūra; |
| --- | --- |

h)

sveķu temperatūra;

| i) | čaulas temperatūra. |
| --- | --- |

i)

čaulas temperatūra.

8.3.3.1.   Termoreaktīvo sveķu vulkanizācija

Ja izmanto termoreaktīvos sveķus, pēc pavedienu uztīšanas sveķus vulkanizē. Vulkanizācijas laikā dokumentē tās ciklu (tas ir, veido laika–temperatūras vēsturi).

Vulkanizācijas temperatūru kontrolē, un tā nedrīkst ietekmēt čaulas materiāla īpašības. Maksimālā vulkanizācijas temperatūra baloniem ar alumīnija čaulām ir 177 °C .

8.3.4.   Stiprināšana ar deformāciju

Stiprināšanu ar deformāciju, ja tādu izmanto, veic pirms hidrostatiskā spiediena testa. Stiprināšanas ar deformāciju spiediens ir 8.2.3. punktā norādītajās robežās, un izgatavotājs izstrādā atbilstīgu spiediena pārbaudes metodi.

8.4.   Prasības attiecībā uz ražošanas testu

8.4.1.   Nesagraujoša pārbaude

Nesagraujošas pārbaudes veic saskaņā ar apstiprinātu ISO vai līdzvērtīgu standartu. Katrai metāla čaulai veic šādus testus:

| a) | cietības tests saskaņā ar A.8. punktu (šā pielikuma A papildinājums); |
| --- | --- |

a)

cietības tests saskaņā ar A.8. punktu (šā pielikuma A papildinājums);

| b) | pārbaude ar ultraskaņu saskaņā ar BS 5045 1. daļas 1.B pielikumu vai pierādīta līdzvērtīga nesagraujoša pārbaudes metode, lai nodrošinātu, ka maksimālais defekta lielums nepārsniedz projektā norādīto izmēru. |
| --- | --- |

b)

pārbaude ar ultraskaņu saskaņā ar BS 5045 1. daļas 1.B pielikumu vai pierādīta līdzvērtīga nesagraujoša pārbaudes metode, lai nodrošinātu, ka maksimālais defekta lielums nepārsniedz projektā norādīto izmēru.

8.4.2.   Hidrostatiskā spiediena tests

Katram pabeigtam balonam veic hidrostatiskā spiediena testu saskaņā ar A.11. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Izgatavotājs nosaka atbilstošu permanentās tilpuma izplešanās limitu izmantotajam testa spiedienam, bet jebkurā gadījumā permanentā izplešanās nedrīkst pārsniegt piecus procentus no kopējās tilpuma izplešanās testa spiedienā. Visus balonus, kas neatbilst noteiktajiem kritērijiem, izbrāķē un iznīcina vai izmanto partijas testiem.

8.5.   Balonu partijas testi

8.5.1.   Vispārīgi

Partijas testus veic pabeigtiem baloniem, kas izgatavoti normālā ražošanas procesā un kam ir identifikācijas marķējums. Pēc nejaušības principa no katras partijas izvēlas divus balonus vai attiecīgi balonu un čaulu. Ja testi tiek veikti lielākam skaitam balonu, nekā paredzēts šajā pielikumā, dokumentē visus rezultātus. Veic vismaz šādus testus.

Ja pirms stiprināšanas ar deformāciju vai hidrostatiskā spiediena testā konstatē defektus apvalkā, to var pilnīgi noņemt un nomainīt.

| a) | Partijas materiālu testi. Vienam balonam vai čaulai, vai termoapstrādes paraugam, kas raksturīgs pabeigtam balonam, veic šādus testus:






  i) | pārbauda izmēru atbilstību projektam; |
| --- | --- | --- |

a)

Partijas materiālu testi. Vienam balonam vai čaulai, vai termoapstrādes paraugam, kas raksturīgs pabeigtam balonam, veic šādus testus:

i)

pārbauda izmēru atbilstību projektam;

| ii) | viens stiepes tests saskaņā ar A.1. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība konstrukcijas prasībām; |
| --- | --- |

ii)

viens stiepes tests saskaņā ar A.1. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība konstrukcijas prasībām;

| iii) | tērauda čaulām – trīs triecientesti saskaņā ar A.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība konstrukcijas prasībām; |
| --- | --- |

iii)

tērauda čaulām – trīs triecientesti saskaņā ar A.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un atbilstība konstrukcijas prasībām;

| iv) | ja konstrukcija ietver aizsargpārklājumu, to testē saskaņā ar A.9.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un tā atbilst attiecīgajām prasībām. Ar visiem baloniem vai čaulām, kam veikti partijas testi un kas neatbilst noteiktajām prasībām, rīkojas saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 6.16. punktā. |
| --- | --- |

iv)

ja konstrukcija ietver aizsargpārklājumu, to testē saskaņā ar A.9.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) un tā atbilst attiecīgajām prasībām. Ar visiem baloniem vai čaulām, kam veikti partijas testi un kas neatbilst noteiktajām prasībām, rīkojas saskaņā ar procedūru, kas aprakstīta 6.16. punktā.

Ja pārklājums neatbilst A.9.2. punkta prasībām (šā pielikuma A papildinājums), partiju pārbauda 100 procentu apjomā, lai no tās izņemtu balonus ar līdzīgiem defektiem. Pārklājumu no visiem bojātajiem baloniem var noņemt, izmantojot metodi, kas neietekmē kompozītmateriālu apvalka viengabalainību, un uzklāt jaunu pārklājumu. Pēc tam pārklājuma partijas testu atkārto.

| b) | Partijas pārraušanas tests. Testē vienu balonu saskaņā ar 7.4. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

Partijas pārraušanas tests. Testē vienu balonu saskaņā ar 7.4. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

| c) | Spiediena maiņas cikla tests. Saskaņā ar 7.4. punkta c) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

c)

Spiediena maiņas cikla tests. Saskaņā ar 7.4. punkta c) apakšpunkta prasībām.

8.6.   Balonu konstrukcijas kvalificēšanas testi

8.6.1.   Vispārīgi

Kvalificēšanas testus veic baloniem, kas faktiski reprezentē normālu ražošanas procesu un kam piestiprināts identifikācijas marķējums. Izvēle, kontrole un rezultātu dokumentēšana atbilst 6.13. punktam.

8.6.2.   Pārraušanas tests hidrostatiskā spiediena ietekmē

| a) | Vienu čaulu pārrauj ar hidrostatisko spiedienu saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Pārraušanas spiediens ir lielāks par minimālo pārraušanas spiedienu, kāds noteikts čaulas konstrukcijā. |
| --- | --- |

a)

Vienu čaulu pārrauj ar hidrostatisko spiedienu saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Pārraušanas spiediens ir lielāks par minimālo pārraušanas spiedienu, kāds noteikts čaulas konstrukcijā.

| b) | Trīs balonus pārrauj ar hidrostatisko spiedienu saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Balona pārraušanas spiediens ir lielāks par minimālo pārraušanas spiedienu, kas aprēķināts, veicot konstrukcijas sprieguma analīzi saskaņā ar 6.3. tabulu, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par vērtību, kāda nepieciešama, lai izpildītu 6.5. punktā noteiktās prasības par sprieguma koeficientu. |
| --- | --- |

b)

Trīs balonus pārrauj ar hidrostatisko spiedienu saskaņā ar A.12. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Balona pārraušanas spiediens ir lielāks par minimālo pārraušanas spiedienu, kas aprēķināts, veicot konstrukcijas sprieguma analīzi saskaņā ar 6.3. tabulu, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par vērtību, kāda nepieciešama, lai izpildītu 6.5. punktā noteiktās prasības par sprieguma koeficientu.

8.6.3.   Spiediena maiņas cikla tests apkārtējā temperatūrā

Spiediena maiņas cikla testu apkārtējā temperatūrā veic diviem pabeigtiem baloniem saskaņā ar A.13. punktu (šā pielikuma A papildinājums) vai minimāli 45 000 cikliem. Baloni nedrīkst saplīst, pirms sasniegts noteiktais darbmūžs gados, reizināts ar 1 000 cikliem. Baloniem, kuru darbmūžs gados pārsniedz 1 000 ciklu laiku, atteice var rasties noplūdes, nevis pārrāvuma dēļ. Balonus, kas nesaplīst 45 000 ciklu laikā, iznīcina, vai nu turpinot ciklus, līdz rodas defekts, vai paaugstinot hidrostatisko spiedienu, līdz notiek pārrāvums. Baloni, kuru ciklu skaits pārsniedz 45 000 ciklus, var saplīst pārrāvuma dēļ. Ciklu skaitu līdz defektam un defekta atrašanās vietu dokumentē.

8.6.4.   Skābas vides tests

Testē vienu balonu saskaņā ar A.14. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām. Šā pielikuma informatīvajā H papildinājumā ir ietverts izvēles vides iedarbības tests.

8.6.5.   Aizdegšanās tests

Testē pabeigtus balonus saskaņā ar A.15. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tie atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

8.6.6.   Penetrācijas tests

Testē vienu pabeigtu balonu saskaņā ar A.16. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

8.6.7.   Plaisu pielaides tests

Testē vienu pabeigtu balonu saskaņā ar A.17. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

8.6.8.   Šļūdes tests augstā temperatūrā

Konstrukcijām, kur sveķu stiklošanās temperatūra nepārsniedz maksimālo konstrukcijas materiāla temperatūru vismaz par 20 °C , testē vienu balonu saskaņā ar A.18. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst šajā punktā noteiktajām prasībām.

8.6.9.   Pārraušanas tests paātrinātas slodzes ietekmē

Testē vienu pabeigtu balonu saskaņā ar A.19. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst šajā punktā noteiktajām prasībām.

8.6.10.   NPP raksturojums

Baloniem, kurus testējot saskaņā ar 8.6.3. punktu, nav pārsniegts 45 000 ciklu skaits, NPP raksturojuma testu veic saskaņā ar šā pielikuma A. papildinājuma A.6. punktu, un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

8.6.11.   Spiediena maiņas cikla tests galējā temperatūrā

Testē vienu pabeigtu balonu saskaņā ar A.7. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst šajā punktā noteiktajām prasībām.

9.   CNG-3 TIPA PILNĀ APVALKA BALONI

9.1.   Vispārīgi

Hermetizēšanas laikā šāda tipa balonos kompozītmateriāla apvalka un čaulas izspiešana pārklājas. Atšķirīgu ražošanas tehnoloģiju dēļ šajā pielikumā nav paredzēta noteikta konstrukcijas metode. Noplūdes pirms pārraušanas (NPP) raksturojumu nosaka saskaņā ar A.6. punktā (šā pielikuma A papildinājums) definētajām atbilstošajām procedūrām. Pieļaujamo defekta lielumu nosaka saskaņā ar iepriekš minēto 6.15.2. punktu.

9.2.   Prasības attiecībā uz konstrukciju

9.2.1.   Metāla čaula

Spiedes spriegums čaulā nulles spiedienā un 15 °C temperatūrā nedrīkst izraisīt čaulas izliekšanos vai krokošanos.

9.2.2.   Kompozītmateriāla apvalks

Stiepes spriegums šķiedrās atbilst iepriekš 6.5. punktā minētajām prasībām.

9.2.3.   Sprieguma analīze

Aprēķina balona tangenciālo spriegumu un spriegumu garenvirzienā kompozītmateriālā un čaulā pēc spiediena. Aprēķiniem izmantojamās spiediena vērtības ir nulle, darba spiediens, 10 procenti no darba spiediena, testa spiediens un paredzētais pārraušanas spiediens. Aprēķina stiprināšanas ar deformāciju spiediena robežvērtības. Aprēķinos izmanto piemērotas analīzes metodes, izmantojot plānsienas apvalku teoriju un ņemot vērā nelineāra čaulas materiāla īpašības, lai noteiktu sprieguma sadalījumu čaulas kakliņā, pārejas posmos un cilindriskajā daļā.

9.3.   Prasības attiecībā uz ražošanu

Prasības attiecībā uz ražošanu atbilst 8.3. punktam, izņemot to, ka apvalkā ietverti arī spirāliski uztīti pavedieni.

9.4.   Prasības attiecībā uz ražošanas testu

Prasības attiecībā uz ražošanas testiem atbilst 8.4. punkta nosacījumiem.

9.5.   Balonu partijas testi

Prasības attiecībā uz balonu partijas testiem atbilst 8.5. punkta nosacījumiem.

9.6.   Balonu konstrukcijas kvalificēšanas testi

Balona konstrukcijas kvalificēšanas testi atbilst 8.6. punkta un 9.6.1. punkta prasībām, izņemot to, ka nav vajadzīga 8.6. punktā minētā čaulas pārraušana.

9.6.1.   Krišanas tests

Krišanas testu veic vienam vai vairākiem pabeigtiem baloniem saskaņā ar A.30. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

10.   CNG-4 TIPA KOMPOZĪTMATERIĀLA BALONI

10.1.   Vispārīgi

Ņemot vērā dažādās iespējamās balonu konstrukcijas, šajā pielikumā nav paredzēta noteikta konstrukcijas metode baloniem ar polimēru čaulām.

10.2.   Prasības attiecībā uz konstrukciju

Izmanto konstrukcijas aprēķinus, lai pierādītu konstrukcijas atbilstību. Stiepes spriegums šķiedrās atbilst šā dokumenta 6.5. punktā minētajām prasībām.

Metāla gala izciļņiem lieto konusveida un taisnas vītnes saskaņā ar šā dokumenta 6.10.2. vai 6.10.3. punktu.

Metāla gala izciļņi ar vītņotām atverēm spēj izturēt 500 Nm lielu griezes momentu, neietekmējot savienojuma ar nemetāla čaulu viengabalainību. Metāla gala izciļņi, kas savienoti ar nemetāla čaulu, ir izgatavoti no materiāla, kas ir saderīgs ar šā pielikuma 4. punktā noteiktajiem darbības apstākļiem.

10.3.   Sprieguma analīze

Aprēķina balona tangenciālo spriegumu un spriegumu garenvirzienā kompozītmateriālā un čaulā. Aprēķinos izmantojamās spiediena vērtības ir nulle, darba spiediens, testa spiediens un paredzētais pārraušanas spiediens. Aprēķinos izmanto atbilstīgas analīzes metodes, lai noteiktu sprieguma sadalījumu visā balonā.

10.4.   Prasības attiecībā uz ražošanu

Prasības attiecībā uz ražošanu atbilst 8.3. punktam, izņemot to, ka termoreaktīvo sveķu vulkanizācijas temperatūra ir vismaz par 10 °C zemāka nekā plastikāta čaulas mīkstināšanas temperatūra.

10.5.   Prasības attiecībā uz ražošanas testu

10.5.1.   Hidrostatiskā spiediena tests

Katram pabeigtam balonam veic hidrostatiskā spiediena testu saskaņā ar A.11. punktu (šā pielikuma A papildinājums). Izgatavotājs nosaka atbilstīgu elastīgās izplešanās limitu izmantotajam testa spiedienam, bet jebkurā gadījumā neviena balona elastīgās izplešanās vērtība nedrīkst pārsniegt partijas vidējo vērtību vairāk kā par 10 procentiem. Visus balonus, kas neatbilst noteiktajiem kritērijiem, izbrāķē un iznīcina vai izmanto partijas testiem.

10.5.2.   Noplūdes tests

Katram pabeigtam balonam veic noplūdes testu saskaņā ar A.10. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

10.6.   Balonu partijas testi

10.6.1.   Vispārīgi

Partijas testus veic pabeigtiem baloniem, kas izgatavoti normālā ražošanas procesā un kam ir identifikācijas marķējums. Pēc nejaušības principa izvēlas vienu balonu no katras partijas. Ja testi tiek veikti lielākam skaitam balonu, nekā paredzēts šajā pielikumā, dokumentē visus rezultātus. Veic vismaz šādus testus.

| a) | Partijas materiālu tests
  Vienam balonam vai čaulai, vai čaulas paraugam, kas raksturīgs pabeigtam balonam, veic šādus testus:






  i) | pārbauda izmēru atbilstību projektam; |
| --- | --- | --- |

a)

Partijas materiālu tests

Vienam balonam vai čaulai, vai čaulas paraugam, kas raksturīgs pabeigtam balonam, veic šādus testus:

i)

pārbauda izmēru atbilstību projektam;

| ii) | viens plastmasas čaulas stiepes tests saskaņā ar A.22. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tā atbilst konstrukcijas prasībām; |
| --- | --- |

ii)

viens plastmasas čaulas stiepes tests saskaņā ar A.22. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tā atbilst konstrukcijas prasībām;

| iii) | plastmasas čaulas kušanas temperatūras tests saskaņā ar A.23. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tā atbilst konstrukcijas prasībām; |
| --- | --- |

iii)

plastmasas čaulas kušanas temperatūras tests saskaņā ar A.23. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tā atbilst konstrukcijas prasībām;

| iv) | ja konstrukcija ietver aizsargpārklājumu, to testē saskaņā ar A.9.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) Ja pārklājums neatbilst A.9.2. punkta prasībām (šā pielikuma A papildinājums), partiju pārbauda 100 procentu apjomā, lai no tās izņemtu balonus ar līdzīgiem defektiem. Pārklājumu no visiem bojātajiem baloniem var noņemt, izmantojot metodi, kas neietekmē kompozītmateriālu apvalka viengabalainību, un uzklāt jaunu pārklājumu. Pēc tam pārklājuma partijas testu atkārto. |
| --- | --- |

iv)

ja konstrukcija ietver aizsargpārklājumu, to testē saskaņā ar A.9.2. punktu (šā pielikuma A papildinājums) Ja pārklājums neatbilst A.9.2. punkta prasībām (šā pielikuma A papildinājums), partiju pārbauda 100 procentu apjomā, lai no tās izņemtu balonus ar līdzīgiem defektiem. Pārklājumu no visiem bojātajiem baloniem var noņemt, izmantojot metodi, kas neietekmē kompozītmateriālu apvalka viengabalainību, un uzklāt jaunu pārklājumu. Pēc tam pārklājuma partijas testu atkārto.

| b) | Partijas pārraušanas tests
  Testē vienu balonu saskaņā ar 7.4. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

b)

Partijas pārraušanas tests

Testē vienu balonu saskaņā ar 7.4. punkta b) apakšpunktā noteiktajām prasībām.

| c) | Spiediena maiņas cikla tests
  Viena balona gala izcilnim veic 500 Nm griezes momenta testu saskaņā ar A.25. punktā (šā pielikuma A papildinājums) aprakstīto testa metodi. Pēc tam balonam veic spiediena maiņas cikla testu, kas aprakstīts 7.4. punkta c) apakšpunktā.
  Pēc prasītā spiediena maiņas cikla testa balonam veic noplūdes testu saskaņā ar testa metodi, kas aprakstīta A.10. punktā (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst tajā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

c)

Spiediena maiņas cikla tests

Viena balona gala izcilnim veic 500 Nm griezes momenta testu saskaņā ar A.25. punktā (šā pielikuma A papildinājums) aprakstīto testa metodi. Pēc tam balonam veic spiediena maiņas cikla testu, kas aprakstīts 7.4. punkta c) apakšpunktā.

Pēc prasītā spiediena maiņas cikla testa balonam veic noplūdes testu saskaņā ar testa metodi, kas aprakstīta A.10. punktā (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst tajā minētajām prasībām.

10.7.   Balonu konstrukcijas kvalificēšanas testi

10.7.1.   Vispārīgi

Balonu konstrukcijas kvalificēšanas testus veic saskaņā ar šā pielikuma 8.6., 10.7.2., 10.7.3. un 10.7.4.punkta prasībām, izņemot to, ka nav vajadzīgs šā dokumenta 8.6.10. punktā minētais NPP raksturojums.

10.7.2.   Izciļņa griezes momenta tests

Testē vienu balonu saskaņā ar A.25. punktu (šā pielikuma A papildinājums).

10.7.3.   Caursūkšanās tests

Vienu balonu testē attiecībā uz cuarsūkšanos saskaņā ar A.21. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

10.7.4.   Spiediena maiņas cikla tests, izmantojot dabasgāzi

Testē vienu pabeigtu balonu saskaņā ar A.27. punktu (šā pielikuma A papildinājums), un tas atbilst minētā punkta prasībām.

11.   MARĶĒJUMS

11.1.   Noteikumi par marķējumu

Izgatavotājs uz katra balona nodrošina skaidru, neizdzēšamu marķējumu, kura augstums nav mazāks par 6 mm. Marķējums ir sveķu pārklājumā iestrādātās etiķetes, pielīmētas etiķetes, zema sprieguma spiedogi, kas izmantoti uz CNG-1 un CNG-2 tipa balonu platākajiem galiem, vai jebkāda iepriekš minēto marķējuma veidu kombinācija. Pielīmējamās etiķetes un to piestiprināšana atbilst ISO 7225 vai līdzvērtīgam standartam. Atļauts izmantot saliktas etiķetes; etiķetēm jābūt novietotām tā, lai tās netiktu aizsegtas ar montāžas skavām. Uz katra balona, kas atbilst šā pielikuma prasībām, ir turpmāk minētais marķējums.

| a) | Obligātā informācija:






  i) | “TIKAI CNG”; |
| --- | --- | --- |

a)

Obligātā informācija:

i)

“TIKAI CNG”;

| ii) | “NEIZMANTOT PĒC XX/XXXX”, kur “XX/XXXX” apzīmē derīguma termiņa mēnesi un gadu (2); |
| --- | --- |

ii)

“NEIZMANTOT PĒC XX/XXXX”, kur “XX/XXXX” apzīmē derīguma termiņa mēnesi un gadu (2);

| iii) | izgatavotāja identifikācija; |
| --- | --- |

iii)

izgatavotāja identifikācija;

| iv) | balona identifikācija (derīgs detaļas numurs un katram balonam vienreizējs sērijas numurs); |
| --- | --- |

iv)

balona identifikācija (derīgs detaļas numurs un katram balonam vienreizējs sērijas numurs);

| v) | darba spiediens un temperatūra; |
| --- | --- |

v)

darba spiediens un temperatūra;

| vi) | EEK noteikumu numurs kopā ar balona tipu un sertifikācijas reģistra numuru; |
| --- | --- |

vi)

EEK noteikumu numurs kopā ar balona tipu un sertifikācijas reģistra numuru;

| vii) | spiediena samazināšanas ierīces un/vai vārsti, ko atļauts lietot kopā ar balonu, vai veids, kādā saņemt informāciju par noteiktām ugunsdrošības sistēmām; |
| --- | --- |

vii)

spiediena samazināšanas ierīces un/vai vārsti, ko atļauts lietot kopā ar balonu, vai veids, kādā saņemt informāciju par noteiktām ugunsdrošības sistēmām;

| viii) | ja izmanto etiķetes, visiem baloniem uz atklātas metāla virsmas ir uzspiests vienreizējs identifikācijas numurs, lai būtu iespējama izsekošana gadījumā ja etiķete ir iznīcināta. |
| --- | --- |

viii)

ja izmanto etiķetes, visiem baloniem uz atklātas metāla virsmas ir uzspiests vienreizējs identifikācijas numurs, lai būtu iespējama izsekošana gadījumā ja etiķete ir iznīcināta.

| b) | Neobligātā informācija: | uz atsevišķas(-ām) etiķetes(-ēm) var būt norādīta šāda neobligātā informācija:






  i) | gāzes temperatūras diapazons, piem., – 40 °C līdz 65 °C ; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Neobligātā informācija:

uz atsevišķas(-ām) etiķetes(-ēm) var būt norādīta šāda neobligātā informācija:

i)

gāzes temperatūras diapazons, piem., – 40 °C līdz 65 °C ;

| ii) | balona nominālais ūdens tilpums ar precizitāti līdz diviem zīmīgiem cipariem, piemēram, 120 litri; |
| --- | --- |

ii)

balona nominālais ūdens tilpums ar precizitāti līdz diviem zīmīgiem cipariem, piemēram, 120 litri;

| iii) | sākotnējā spiediena testa datums (mēnesis un gads). |
| --- | --- |

iii)

sākotnējā spiediena testa datums (mēnesis un gads).

| | Marķējumu izvieto noteiktajā secībā, bet specifiskais izkārtojums var būt atšķirīgs atbilstoši pieejamam laukumam. Pieņemams obligātās informācijas piemērs ir šāds:





  TIKAI CNG

  NEIZMANTOT PĒC .../....
  Izgatavotājs/detaļas numurs/sērijas numurs
  20 MPa/15 °C
  EEK N 110 CNG-2 (reģistrācijas Nr. ...)
  “Izmantot tikai izgatavotāja apstiprinātas spiediena samazināšanas ierīces” |
| --- | --- |

Marķējumu izvieto noteiktajā secībā, bet specifiskais izkārtojums var būt atšķirīgs atbilstoši pieejamam laukumam. Pieņemams obligātās informācijas piemērs ir šāds:

TIKAI CNG

NEIZMANTOT PĒC .../....

Izgatavotājs/detaļas numurs/sērijas numurs

20 MPa/15 °C

EEK N 110 CNG-2 (reģistrācijas Nr. ...)

“Izmantot tikai izgatavotāja apstiprinātas spiediena samazināšanas ierīces”

12.   SAGATAVOŠANA NOSŪTĪŠANAI

Pirms nosūtīšanas no ražotnes katra balona iekšpusi iztīra un nosausina. Baloniem, kas nav tūlīt noslēgti, uzliekot vārstu un drošības ierīces, ja tādas piemērojamas, visas atveres ir noslēgtas ar aizbāžņiem, kas neļauj iekļūt mitrumam un aizsargā vītnes. Pirms nosūtīšanas visos tērauda balonos un čaulās iesmidzina korozijas inhibitoru (piemēram, eļļu saturošu).

Pircējs saņem izgatavotāja ekspluatācijas deklarāciju un visu vajadzīgo informāciju, lai nodrošinātu pareizu balona apkopi, izmantošanu un pārbaudi ekspluatācijas laikā. Deklarācija atbilst šā pielikuma D papildinājumam.

---

(1)  Nav vajadzīgs, ja izmanto defektīva balona testa pieeju, kas minēta šā pielikuma A papildinājuma A.7. punktā.

(2)  Derīguma termiņš nepārsniedz norādīto darbmūžu. Derīguma termiņu balonam var pievienot nosūtīšanas dienā, ja baloni ir uzglabāti sausā vietā bez iekšēja spiediena.

A papildinājums

TESTA METODES

A.1.   STIEPES TESTI, TĒRAUDS UN ALUMĪNIJS

Stiepes testu veic no pabeigta balona cilindriskās daļas ņemtam materiālam, izmantojot taisnstūra formas testa paraugu saskaņā ar metodi, kas aprakstīta ISO 9809 (tēraudam) un ISO 7866 (alumīnijam). Baloniem ar metinātām nerūsošā tērauda čaulām stieples testus veic arī materiālam, kas ņemts no metāla šuvēm saskaņā ar EN 13322-2 8.4. punktā aprakstīto metodi. Tās divas testa parauga virsmas, kas atbilst balona iekšējai un ārējai virsmai, nedrīkst mehāniski apstrādāt. Stiepes testu veic saskaņā ar ISO 6892.

Piezīme. Uzmanību pievērš pagarinājuma mērījuma metodei, kas aprakstīta ISO 6892, īpaši gadījumos, kad stiepes testa paraugs ir sašaurināts, kā rezultātā rodas lūzuma punkts tālu no mērāmā garuma vidus.

A.2.   TRIECIENTESTS, TĒRAUDA BALONI UN TĒRAUDA ČAULAS

Triecientestu veic no pabeigta balona cilindriskās daļas ņemtam materiālam, izmantojot trīs testa paraugus, saskaņā ar ISO 148. Paraugus triecientesta veikšanai ņem no balona sienas tādā virzienā, kā noteikts 3.A pielikuma 6.2. tabulā. Baloniem ar metinātām nerūsošā tērauda čaulām triecientestus veic arī materiālam, kas ņemts no metāla šuvēm saskaņā ar EN 13322-2 8.6. punktā aprakstīto metodi. Griezumu izdara perpendikulāri balona sienas virsmai. Ja sienas biezums ir pārāk liels, lai galīgā testa parauga platums būtu 10 mm, garenvirziena pārbaužu veikšanai testa paraugu mehāniski apstrādā no visām pusēm (sešas plaknes); platums ir maksimāli tuvs balona sienas nominālajam biezumam. Šķērsvirzienā ņemtus testa paraugus mehāniski apstrādā tikai no četrām pusēm; tās divas virsmas, kas atbilst balona sienas iekšējai un ārējai virsmai, atstāj neapstrādātas.

A.3.   TESTS ATTIECĪBĀ UZ TĒRAUDA PLAISĀŠANU ZEM SPRIEGUMA SULFĪDUS SATUROŠĀ VIDĒ

Izņemot tālāk minētos gadījumus, testu veic saskaņā ar A-NACE metodes standarta stiepes testa procedūrām, kā aprakstīts NACE standartā TM0177-96. Testus veic vismaz trīs stiepjamiem paraugiem ar 3,81 mm (0,150 collas) mērījumu diametru, kas ņemti no pabeigta balona vai čaulas sienas. Paraugus novieto zem konstantas stiepes slodzes, kas vienāda ar 60 procentiem no noteiktās minimālās tērauda tecēšanas robežas, un iegremdē destilēta ūdens šķīdumā, kas buferēts ar 0,5 % (masas daļas) nātrija acetāta trihidrātu un titrēts ar etiķskābi, lai sākotnējā pH vērtība būtu 4,0.

Šķīdums telpas temperatūrā un spiedienā ir vienmērīgi piesātināts ar 0,414 kPa (0,06 psia) sērūdeņradi (līdzsvars – slāpeklis). Testa paraugos nedrīkst rasties bojājumi 144 stundas ilgā testā.

A.4.   KOROZIJAS TESTI, ALUMĪNIJS

Alumīnija sakausējumu korozijas testus veic saskaņā ar ISO/DIS 7866 A pielikumu, un tie atbilst šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

A.5.   ILGSTOŠAS SLODZES IZRAISĪTAS PLAISĀŠANAS TESTI, ALUMĪNIJS

Izturības pret ilgstošas slodzes izraisītu plaisāšanu testus veic saskaņā ar ISO/DIS 7866 D pielikumu, un tie atbilst šajā pielikumā noteiktajām prasībām.

A.6.   NOPLŪDES PIRMS PĀRRAUŠANAS (NPP) RAKSTUROJUMA TESTS

Trīs pabeigtiem baloniem veic spiediena maiņas ciklus no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 30 MPa, un ciklu skaits minūtē nedrīkst būt lielāks par 10.

Ja rodas noplūde, testa rezultāts šādiem baloniem uzskatāms par neapmierinošu.

A.7.   SPIEDIENA MAIŅAS CIKLA TESTS GALĒJĀ TEMPERATŪRĀ

Spiediena maiņas cikla testu veic pabeigtiem baloniem ar kompozītmateriāla apvalku un bez aizsargpārklājuma, kuriem nav vērojami pārrāvumi, noplūde vai šķiedru atiršana, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | kondicionē 48 stundas pie nulles spiediena 65 °C vai augstākā temperatūrā un pie 95 procentus vai lielāka relatīvā mitruma. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, iesmidzinot ūdens aerosolu vai tvaiku kamerā, kurā tiek uzturēta 65 °C temperatūra; |
| --- | --- |

a)

kondicionē 48 stundas pie nulles spiediena 65 °C vai augstākā temperatūrā un pie 95 procentus vai lielāka relatīvā mitruma. Šī prasība uzskatāma par izpildītu, iesmidzinot ūdens aerosolu vai tvaiku kamerā, kurā tiek uzturēta 65 °C temperatūra;

| b) | hidrostatiski palielina spiedienu 500 ciklus par katru noteiktā darbmūža gadu no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 26 MPa 65 °C vai augstākā temperatūrā un pie 95 procentu mitruma; |
| --- | --- |

b)

hidrostatiski palielina spiedienu 500 ciklus par katru noteiktā darbmūža gadu no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 26 MPa 65 °C vai augstākā temperatūrā un pie 95 procentu mitruma;

| c) | stabilizē pie nulles spiediena un apkārtējā temperatūrā; |
| --- | --- |

c)

stabilizē pie nulles spiediena un apkārtējā temperatūrā;

| d) | pēc tam palielina spiedienu no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 20 MPa 500 ciklus par katru noteiktā darbmūža gadu – 40 °C vai zemākā temperatūrā. |
| --- | --- |

d)

pēc tam palielina spiedienu no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 20 MPa 500 ciklus par katru noteiktā darbmūža gadu – 40 °C vai zemākā temperatūrā.

Spiediena cikliskuma ātrums b) apakšpunktā nedrīkst pārsniegt 10 ciklus minūtē. Spiediena cikliskuma ātrums d) apakšpunktā nedrīkst pārsniegt trīs ciklus minūtē, ja vien spiediena devējs nav uzstādīts tieši balonā. Nodrošina atbilstīgus reģistrējošos instrumentus, lai zemas temperatūras spiediena maiņas cikla testa laikā garantētu minimālu šķidruma temperatūru.

Pēc spiediena maiņas cikla testa galējā temperatūrā balonu hidrostatiski saspiež saskaņā ar hidrostatiskās pārraušanas testa prasībām un sasniedz spiedienu, kas vienāds ar 85 procentiem no minimālā paredzētā pārraušanas spiediena. CNG-4 tipa baloniem pirms hidrostatiskās pārraušanas testa veic noplūdes testu saskaņā ar turpmāk A.10. punktā izklāstīto.

A.8.   BRINELA CIETĪBAS TESTS

Cietības testu veic paralēlās sienas katra balona vai čaulas centrā un kupolveidīgajā galā saskaņā ar ISO 6506. Testu veic pēc pēdējās termiskās apstrādes, un tādā veidā noteiktajām cietības vērtībām jābūt konstrukcijai paredzētajās robežās.

A.9.   PĀRKLĀJUMA TESTI (OBLIGĀTI, JA IZMANTO 3.A PIELIKUMA 6.12. PUNKTA c) APAKŠPUNKTU)

A.9.1.   Pārklājuma raksturojuma testi

Pārklājumus novērtē, izmantojot šādas testa metodes vai līdzvērtīgus nacionālos standartus:

| a) | adhēzijas tests saskaņā ar ISO 4624, atkarībā no piemērotības izmantojot A vai B metodi. Atkarībā no piemērotības pārklājuma adhēzija atbilst 4.A vai 4.B kategorijai; |
| --- | --- |

a)

adhēzijas tests saskaņā ar ISO 4624, atkarībā no piemērotības izmantojot A vai B metodi. Atkarībā no piemērotības pārklājuma adhēzija atbilst 4.A vai 4.B kategorijai;

| b) | lokanums saskaņā ar ASTM D522 – piestiprināto organisko pārklājumu lieces tests ar caursitni –, izmantojot B testa metodi ar 12,7 mm (0,5 collas) caursitni noteiktajā biezumā – 20 °C temperatūrā. Paraugus lokanuma testa veikšanai sagatavo saskaņā ar ASTM D522 standartu. Nedrīkst būt saskatāmu plaisu; |
| --- | --- |

b)

lokanums saskaņā ar ASTM D522 – piestiprināto organisko pārklājumu lieces tests ar caursitni –, izmantojot B testa metodi ar 12,7 mm (0,5 collas) caursitni noteiktajā biezumā – 20 °C temperatūrā. Paraugus lokanuma testa veikšanai sagatavo saskaņā ar ASTM D522 standartu. Nedrīkst būt saskatāmu plaisu;

| c) | triecienizturība saskaņā ar ASTM D2794 – testa metode organisko pārklājumu izturības noteikšanai pret paātrinātu deformāciju (triecientests). Pārklājumam telpas temperatūrā jāiztur 18 J (160 in-lbs) trieciens uz priekšu; |
| --- | --- |

c)

triecienizturība saskaņā ar ASTM D2794 – testa metode organisko pārklājumu izturības noteikšanai pret paātrinātu deformāciju (triecientests). Pārklājumam telpas temperatūrā jāiztur 18 J (160 in-lbs) trieciens uz priekšu;

| d) | ķīmiska izturība, vispārīgi testējot saskaņā ar ASTM D1308 standartu – sadzīves ķimikāliju ietekme uz bezkrāsainiem un pigmentētiem organiskiem pārklājumiem. Testus veic, izmantojot atklāto pilienu testa metodi un 100 stundu pakļaušanu 30 % sērskābes šķīduma (akumulatoru skābe ar īpatnējo svaru 1,219) iedarbībai, un 24 stundu pakļaušanu polialkalēnglikola (piem., bremžu šķidruma) iedarbībai. Nedrīkst rasties pārklājuma pacelšanās, lobīšanās vai atmiekšķēšanās pazīmes. Testējot saskaņā ar ASTM D3359, adhēzija atbilst 3. kategorijai; |
| --- | --- |

d)

ķīmiska izturība, vispārīgi testējot saskaņā ar ASTM D1308 standartu – sadzīves ķimikāliju ietekme uz bezkrāsainiem un pigmentētiem organiskiem pārklājumiem. Testus veic, izmantojot atklāto pilienu testa metodi un 100 stundu pakļaušanu 30 % sērskābes šķīduma (akumulatoru skābe ar īpatnējo svaru 1,219) iedarbībai, un 24 stundu pakļaušanu polialkalēnglikola (piem., bremžu šķidruma) iedarbībai. Nedrīkst rasties pārklājuma pacelšanās, lobīšanās vai atmiekšķēšanās pazīmes. Testējot saskaņā ar ASTM D3359, adhēzija atbilst 3. kategorijai;

| e) | vismaz 1 000 stundu ekspozīcija saskaņā ar ASTM G53 Prakse tādu aparātu (fluorescējošo W – kondensācijas tips) ekspluatācijai, ko izmanto, lai nemetāliskus materiālus pakļautu gaismas un ūdens iedarbībai. Nedrīkst būt lobīšanās pazīmju, un, testējot saskaņā ar ISO 4624, adhēzija atbilst 3. kategorijai. Maksimālā pieļaujamā spīduma zudums ir 20 procenti; |
| --- | --- |

e)

vismaz 1 000 stundu ekspozīcija saskaņā ar ASTM G53 Prakse tādu aparātu (fluorescējošo W – kondensācijas tips) ekspluatācijai, ko izmanto, lai nemetāliskus materiālus pakļautu gaismas un ūdens iedarbībai. Nedrīkst būt lobīšanās pazīmju, un, testējot saskaņā ar ISO 4624, adhēzija atbilst 3. kategorijai. Maksimālā pieļaujamā spīduma zudums ir 20 procenti;

| f) | vismaz 500 stundu ekspozīcija saskaņā ar ASTM B117 testa metodi sāls miglas testam. Apakškodinājums pie atzīmes nedrīkst pārsniegt 3 mm, nedrīkst būt lobīšanās pazīmju, un, testējot saskaņā ar ASTM D3359, adhēzija atbilst 3. kategorijai; |
| --- | --- |

f)

vismaz 500 stundu ekspozīcija saskaņā ar ASTM B117 testa metodi sāls miglas testam. Apakškodinājums pie atzīmes nedrīkst pārsniegt 3 mm, nedrīkst būt lobīšanās pazīmju, un, testējot saskaņā ar ASTM D3359, adhēzija atbilst 3. kategorijai;

| g) | izturība pret šķembu atdalīšanos telpas temperatūrā, izmantojot ASTM D3170 pārklājumu šķembu atdalīšanās standartu. Pārklājums atbilst 7.A vai augstākai kategorijai, un nedrīkst būt nekāda substrāta ekspozīcija. |
| --- | --- |

g)

izturība pret šķembu atdalīšanos telpas temperatūrā, izmantojot ASTM D3170 pārklājumu šķembu atdalīšanās standartu. Pārklājums atbilst 7.A vai augstākai kategorijai, un nedrīkst būt nekāda substrāta ekspozīcija.

A.9.2.   Pārklājuma partijas testi

| a) | Pārklājuma biezums
  Pārklājuma biezums, kad to testē saskaņā ar ISO 2808, atbilst konstrukcijas prasībām. |
| --- | --- |

a)

Pārklājuma biezums

Pārklājuma biezums, kad to testē saskaņā ar ISO 2808, atbilst konstrukcijas prasībām.

| b) | Pārklājuma adhēzija
  Pārklājuma adhēzijas stiprību mēra saskaņā ar ISO 4624, un tā atbilst vismaz 4. kategorijai, atkarībā no piemērotības izmantojot mērījumiem A vai B testa metodi. |
| --- | --- |

b)

Pārklājuma adhēzija

Pārklājuma adhēzijas stiprību mēra saskaņā ar ISO 4624, un tā atbilst vismaz 4. kategorijai, atkarībā no piemērotības izmantojot mērījumiem A vai B testa metodi.

A.10.   NOPLŪDES TESTS

CNG-4 tipa baloniem veic noplūdes testu, izmantojot šādu procedūru (vai pieņemamu alternatīvu procedūru):

| a) | balonus rūpīgi nožāvē un palielina spiedienu līdz sasniegts darba spiediens, izmantojot sausu gaisu vai slāpekli, kas satur konstatējamu gāzi, piemēram, hēliju; |
| --- | --- |

a)

balonus rūpīgi nožāvē un palielina spiedienu līdz sasniegts darba spiediens, izmantojot sausu gaisu vai slāpekli, kas satur konstatējamu gāzi, piemēram, hēliju;

| b) | jebkura noplūde, kas nomērīta jebkurā punktā un pārsniedz 0,004 standarta cm3/h, ir noraidīšanas kritērijs. |
| --- | --- |

b)

jebkura noplūde, kas nomērīta jebkurā punktā un pārsniedz 0,004 standarta cm3/h, ir noraidīšanas kritērijs.

A.11.   HIDRAULISKAIS TESTS

Izmanto vienu no diviem tālāk aprakstītajiem variantiem.

1. variants.   Ūdens apvalka tests

| a) | Balonam veic hidrostatisko testu, izmantojot spiedienu, kas vismaz 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu. Testa spiediens nekādā gadījumā nedrīkst būt augstāks par stiprināšanas ar deformāciju spiedienu. |
| --- | --- |

a)

Balonam veic hidrostatisko testu, izmantojot spiedienu, kas vismaz 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu. Testa spiediens nekādā gadījumā nedrīkst būt augstāks par stiprināšanas ar deformāciju spiedienu.

| b) | Spiedienu iztur pietiekami ilgi (vismaz 30 sekundes), lai nodrošinātu pilnīgu izplešanos. Jebkāds iekšējs spiediens, kurš pielikts pēc stiprināšanas ar deformāciju un pirms hidrostatiskā testa, nedrīkst pārsniegt 90 procentus no hidrostatiskā testa spiediena. Ja testa ierīces defekta dēļ nevar uzturēt testa spiedienu, ir atļauts atkārtot testu par 700 kPa augstākā spiedienā. Atļauts veikt ne vairāk kā divus šādus atkārtotus testus. |
| --- | --- |

b)

Spiedienu iztur pietiekami ilgi (vismaz 30 sekundes), lai nodrošinātu pilnīgu izplešanos. Jebkāds iekšējs spiediens, kurš pielikts pēc stiprināšanas ar deformāciju un pirms hidrostatiskā testa, nedrīkst pārsniegt 90 procentus no hidrostatiskā testa spiediena. Ja testa ierīces defekta dēļ nevar uzturēt testa spiedienu, ir atļauts atkārtot testu par 700 kPa augstākā spiedienā. Atļauts veikt ne vairāk kā divus šādus atkārtotus testus.

| c) | izgatavotājs nosaka atbilstošu permanentās tilpuma izplešanās limitu izmantotajam testa spiedienam, bet jebkurā gadījumā permanentā izplešanās nedrīkst pārsniegt piecus procentus no kopējās tilpuma izplešanās testa spiedienā. CNG-4 tipa baloniem elastīgo izplešanos nosaka izgatavotājs. Visus balonus, kas neatbilst noteiktajiem kritērijiem, izbrāķē un iznīcina vai izmanto partijas testiem. |
| --- | --- |

c)

izgatavotājs nosaka atbilstošu permanentās tilpuma izplešanās limitu izmantotajam testa spiedienam, bet jebkurā gadījumā permanentā izplešanās nedrīkst pārsniegt piecus procentus no kopējās tilpuma izplešanās testa spiedienā. CNG-4 tipa baloniem elastīgo izplešanos nosaka izgatavotājs. Visus balonus, kas neatbilst noteiktajiem kritērijiem, izbrāķē un iznīcina vai izmanto partijas testiem.

2. variants.   Pārbaudes spiediena tests

Hidrostatisko spiedienu balonā pakāpeniski un regulāri paaugstina, līdz sasniegts testa spiediens, kas vismaz 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu. Balona testa spiedienu notur pietiekami ilgi (vismaz 30 sekundes), lai pārliecinātos, vai spiedienam nav tendence pazemināties un vai ir garantēts hermētiskums.

A.12.   PĀRRAUŠANAS TESTS HIDROSTATISKĀ SPIEDIENA IETEKMĒ

| a) | Hermetizācijas ātrums nedrīkst pārsniegt 1,4 MPa sekundē (200 psi sekundē), ja spiediens pārsniedz 80 procentus no paredzētā pārraušanas spiediena. Ja hermetizācijas ātrums, spiedienam pārsniedzot 80 procentus no paredzētā pārraušanas spiediena, ir lielāks par 350 kPa sekundē (50 psi sekundē), vai nu jānovieto balons shematiski starp spiediena avotu un spiediena mērīšanas ierīci, vai piecas sekundes jānotur minimālais paredzētais pārraušanas spiediens. |
| --- | --- |

a)

Hermetizācijas ātrums nedrīkst pārsniegt 1,4 MPa sekundē (200 psi sekundē), ja spiediens pārsniedz 80 procentus no paredzētā pārraušanas spiediena. Ja hermetizācijas ātrums, spiedienam pārsniedzot 80 procentus no paredzētā pārraušanas spiediena, ir lielāks par 350 kPa sekundē (50 psi sekundē), vai nu jānovieto balons shematiski starp spiediena avotu un spiediena mērīšanas ierīci, vai piecas sekundes jānotur minimālais paredzētais pārraušanas spiediens.

| b) | Minimālajam nepieciešamajam (aprēķinātajam) pārraušanas spiedienam jābūt vismaz 45 MPa, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par vērtību, kāda vajadzīga, lai izpildītu sprieguma koeficienta prasības. Reģistrē faktisko pārraušanas spiedienu. Pārrāvums var rasties vai nu balona cilindriskajā daļā, vai kupolveida daļā. |
| --- | --- |

b)

Minimālajam nepieciešamajam (aprēķinātajam) pārraušanas spiedienam jābūt vismaz 45 MPa, un tas nekādā gadījumā nedrīkst būt mazāks par vērtību, kāda vajadzīga, lai izpildītu sprieguma koeficienta prasības. Reģistrē faktisko pārraušanas spiedienu. Pārrāvums var rasties vai nu balona cilindriskajā daļā, vai kupolveida daļā.

A.13.   SPIEDIENA MAIŅAS CIKLA TESTS APKĀRTĒJĀ TEMPERATŪRĀ

Spiediena maiņas cikla testu veic saskaņā ar šādu procedūru:

| a) | testējamo balonu piepilda ar nekodīgu šķidrumu, piemēram, eļļu, ūdeni ar piemaisījumiem vai glikolu; |
| --- | --- |

a)

testējamo balonu piepilda ar nekodīgu šķidrumu, piemēram, eļļu, ūdeni ar piemaisījumiem vai glikolu;

| b) | ciklizē spiedienu balonā no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 26 MPa ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 ciklus minūtē. |
| --- | --- |

b)

ciklizē spiedienu balonā no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 26 MPa ar ātrumu, kas nepārsniedz 10 ciklus minūtē.

Reģistrē ciklu skaitu līdz bojājumam, kā arī bojājuma sākuma atrašanās vietu un aprakstu.

A.14.   SKĀBAS VIDES TESTS

Pabeigtu balonu testē saskaņā ar šādu testa procedūru:

| a) | balona virsmas daļu, kuras diametrs ir 150 mm, 100 stundas iztur 30 % sērskābes šķīdumā (akumulatoru skābe ar īpatnējo svaru 1,219), kamēr spiediens balonā ir 26 MPa; |
| --- | --- |

a)

balona virsmas daļu, kuras diametrs ir 150 mm, 100 stundas iztur 30 % sērskābes šķīdumā (akumulatoru skābe ar īpatnējo svaru 1,219), kamēr spiediens balonā ir 26 MPa;

| b) | pēc tam balonu pārrauj saskaņā ar A.12. punktā aprakstīto procedūru un nodrošina pārraušanas spiedienu, kas pārsniedz 85 procentus no minimālā paredzētā pārraušanas spiediena. |
| --- | --- |

b)

pēc tam balonu pārrauj saskaņā ar A.12. punktā aprakstīto procedūru un nodrošina pārraušanas spiedienu, kas pārsniedz 85 procentus no minimālā paredzētā pārraušanas spiediena.

A.15.   AIZDEGŠANĀS TESTS

A.15.1.   Vispārīgi

Aizdegšanās testi paredzēti, lai pierādītu, ka pabeigti baloni ar konstrukcijā norādīto ugunsdrošības sistēmu (balona vārsts, spiediena samazināšanas ierīces un/vai integrēta termiskā izolācija) netiek pārrauti, kad tos testē noteiktos ugunsgrēka apstākļos. Ja aizdegšanās testa laikā balons tiek pārrauts, jāievēro ārkārtēja piesardzība.

A.15.2.   Balona sagatavošana

Balonus novieto horizontāli ar pamatni aptuveni 100 mm virs uguns avota.

Izmanto metāla vairogu, lai aizkavētu tiešu liesmas iedarbību uz balona vārstiem, armatūru un/vai spiediena samazināšanas ierīcēm. Metāla vairogs nedrīkst būt tiešā kontaktā ar noteikto ugunsdrošības sistēmu (spiediena samazināšanas ierīcēm vai balona vārstu). Rezultātu par nederīgu padara jebkāds vārsta, savienojumu vai cauruļu, kas nav daļa no paredzētās aizsardzības sistēmas, defekts testa laikā.

A.15.3.   Uguns avots

Vienmērīgs uguns avots, kura garums ir 1,65 m, nodrošina tiešu liesmas iedarbību uz balona virsmu visā tā diametrā.

Uguns avotam var izmantot jebkāda veida degvielu, ja tā nodrošina vienmērīgu karstumu, kas ir pietiekams noteiktās testa temperatūras uzturēšanai, līdz spiediens no balona tiek izlaists. Izvēloties degvielu, ņem vērā apsvērumus par gaisa piesārņojumu. Uguns izvietojumu reģistrē pietiekami detalizēti, lai nodrošinātu to, ka karstuma pievade balonam ir reproducējama. Ja testa laikā rodas jebkāds uguns avota defekts vai mainīgums, rezultāts uzskatāms par nederīgu.

A.15.4.   Temperatūras un spiediena mērījumi

Virsmas temperatūru reģistrē ar vismaz trīs termoelementiem, kas novietoti visapkārt balona pamatnei un viens no otra atrodas ne vairāk kā 0,75 m attālumā. Lai izvairītos no liesmas tiešas iedarbības uz termoelementiem, izmanto metāla vairogu. Alternatīvi termoelementus var ievietot metāla blokos, kuru izmērs ir mazāks par 25 mm2.

Spiedienu balona iekšpusē mēra ar spiediena devēju, nemainot testējamās sistēmas konfigurāciju.

Termoelementu temperatūru un spiedienu balonā testa laikā reģistrē ar 30 sekunžu vai mazāku intervālu.

A.15.5.   Vispārīgas testa prasības

Balonos ar dabasgāzi palielina spiedienu un horizontālā stāvoklī testē attiecībā uz abiem zemāk norādītajiem parametriem:

| a) | darba spiediens; |
| --- | --- |

a)

darba spiediens;

| b) | 25 procenti no darba spiediena. |
| --- | --- |

b)

25 procenti no darba spiediena.

Tūlīt pēc aizdedzināšanas liesmas iedarbojas uz balona virsmu 1,65 m garumā no uguns avota un visā balona diametrā. Piecu minūšu laikā no aizdegšanās brīža vismaz viens termoelements sasniedz vismaz 590 °C temperatūru. Šādu minimālo temperatūru saglabā visā atlikušajā testa laikā.

A.15.6.   Baloni, kuru garums ir 1,65 m vai mazāk

Balona centru novieto virs uguns avota centra.

A.15.7.   Baloni, kuru garums pārsniedz 1,65 m

Ja spiediena samazināšanas ierīce uzstādīta vienā balona galā, uguns avots sākas balona pretējā galā. Ja spiediena samazināšanas ierīces uzstādītas abos balona galos vai vairāk nekā vienā vietā visā balona garumā, uguns avota centrs vērsts pa vidu starp divām spiediena samazināšanas ierīcēm, starp kurām ir vislielākais attālums horizontālā plaknē.

Ja balons ir papildus aizsargāts ar termisko izolāciju, veic divus aizdegšanās testus ekspluatācijas spiedienā; viena testa laikā uguns avots ir centrēts balona garuma vidū, bet otra testa laikā degšana sākas vienā balona galā.

A.15.8.   Pieņemami rezultāti

Spiediens no balona izplūst caur spiediena samazināšanas ierīci.

A.16.   PENETRĀCIJAS TESTI

Balonu, kas hermetizēts līdz 20 MPa ± 1 MPa ar saspiestu gāzi, iespiež ar caursitošu lodi, kuras diametrs ir 7,62 mm vai lielāks. Lode pilnīgi iespiežas vismaz vienā balona sānu sienā. CNG-2, CNG-3 un CNG-4 tipa baloniem lode pret sienu triecas aptuveni 45° leņķī. Balonam nedrīkst rasties nekādas sadalīšanās pazīmes. Nelielu materiāla daļu zudumi, no kurām katra sver ne vairāk kā 45 gramus, neliecina par testa neizturēšanu. Reģistrē ieejas un izejas atveru aptuveno izmēru un atrašanās vietu.

A.17.   KOMPOZĪTMATERIĀLA PLAISU PIELAIDES TESTI

Tikai attiecībā uz CNG-2, CNG-3 un CNG-4 tipa baloniem, vienam pabeigtam balonam ar aizsargpārklājumu kompozītmateriālā jābūt garenvirzienā izgrieztām plaisām. Plaisas ir lielākas par izgatavotāja noteiktajiem vizuālās pārbaudes limitiem.

Pēc tam baloniem ar plaisām veic spiediena maiņas 3 000 ciklus un pēc tam papildus 12 000 ciklus no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 26 MPa apkārtējā temperatūrā. Pirmo 3 000 ciklu laikā balonam nedrīkst rasties noplūde vai pārrāvums, bet turpmāko 12 000 ciklu laikā balonam var rasties bojājumi, par ko liecina noplūde. Visus balonus, kam veikts šis tests, iznīcina.

A.18.   ŠĻŪDES TESTS AUGSTĀ TEMPERATŪRĀ

Šo testu veic visiem CNG-4 tipa baloniem un visiem CNG-2 un CNG-3 tipa baloniem, kuriem sveķu saistvielas stiklošanās temperatūra nepārsniedz maksimālo paredzēto materiāla temperatūru, kas noteikta 3.A pielikuma 4.4.2. punktā, vismaz par 20 °C. Vienu pabeigtu balonu testē šādi:

| a) | balonu hermetizē līdz 26 MPa un ne mazāk kā 200 stundas tur 100 °C temperatūrā; |
| --- | --- |

a)

balonu hermetizē līdz 26 MPa un ne mazāk kā 200 stundas tur 100 °C temperatūrā;

| b) | pēc testa balons atbilst iepriekš A.11. punktā aprakstītā hidrostatiskās izplešanās testa prasībām, A.10. punktā aprakstītā noplūdes testa prasībām un A.12. punktā aprakstītā pārraušanas testa prasībām. |
| --- | --- |

b)

pēc testa balons atbilst iepriekš A.11. punktā aprakstītā hidrostatiskās izplešanās testa prasībām, A.10. punktā aprakstītā noplūdes testa prasībām un A.12. punktā aprakstītā pārraušanas testa prasībām.

A.19.   PĀRRAUŠANAS TESTS PAĀTRINĀTAS SLODZES IETEKMĒ

Tikai CNG-2, CNG-3 un CNG-4 tipa balonus bez aizsargpārklājuma hidrostatiski hermetizē līdz 26 MPa, kamēr tie iegremdēti ūdenī, kura temperatūra ir 65 °C. Balonu tur šādā spiedienā un temperatūrā 1 000 stundas. Pēc tam balonu hermetizē līdz pārraušanai saskaņā ar A.12. punktā aprakstīto procedūru, izņemot to, ka pārraušanas spiediens pārsniedz 85 procentus no minimālā paredzētā pārraušanas spiediena.

A.20.   TRIECIENRADĪTU BOJĀJUMU TESTS

Vienam vai vairākiem pabeigtiem baloniem veic krišanas testu apkārtējā temperatūrā bez iekšējas hermetizācijas vai bez piestiprinātiem vārstiem. Virsma, uz kuras baloni krīt, ir gluds, horizontāls betona bloks vai grīdas segums. Vienam balonam ļauj krist horizontālā stāvoklī, pamatnei esot 1,8 m augstumā virs virsmas, uz kuras tas krīt. Vienam balonam ļauj krist vertikāli ar katru galu uz priekšu no pietiekama augstuma virs grīdas vai bloka, lai potenciālā enerģija būtu 488 J, bet zemāk novietotais gals nedrīkst atrasties vairāk kā 1,8 m augstumā no virsmas. Vienam balonam ļauj krist 45° leņķī uz kupolveida daļas no tāda augstuma, lai smaguma centrs būtu 1,8 m augstumā; tomēr, ja apakšējās daļas attālums no zemes ir mazāks par 0,6 m, krišanas leņķi maina tā, lai minimālais attālums būtu 0,6 m un smaguma centrs atrastos 1,8 m augstumā.

Pēc krišanas triecientesta baloniem veic spiediena maiņas ciklus no ne vairāk kā 2 MPa līdz ne mazāk kā 26 MPa, 1 000 ciklus uz katru noteikto darbmūža gadu. Cikliskuma testa laikā baloniem drīkst būt noplūde, bet ne pārrāvums. Visus balonus, kam veikts cikliskuma tests, iznīcina.

A.21.   CAURSŪKŠANĀS TESTS

Šāds tests nepieciešams tikai CNG-4 tipa baloniem. Vienu pabeigtu balonu līdz darba spiedienam uzpilda ar saspiestu dabasgāzi vai 90 procentu slāpekļa/10 procentu hēlija maisījumu, ievieto aizvērtā un noslēgtā kamerā apkārtējā temperatūrā un pietiekami ilgu laiku novēro noplūdi, lai noteiktu stacionāru caursūkšanās rādītāju. Dabasgāzes vai hēlija caursūkšanās rādītājs ir mazāks par 0,25 ml uz balona ūdens tilpuma litru.

A.22.   PLASTMASAS STIEPES ĪPAŠĪBAS

Tecēšanas robežu stiepē un plastmasas čaulas materiāla galīgo pagarinājumu nosaka – 50 °C temperatūrā, izmantojot ISO 3628, un tās atbilst 3.A pielikuma 6.3.6. punkta prasībām.

A.23.   PLASTMASAS KUŠANAS TEMPERATŪRA

Polimērmateriālus no gatavām čaulām testē saskaņā ar metodi, kas aprakstīta ISO 306, un tie atbilst 3.A pielikuma 6.3.6. punkta prasībām.

A.24.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ SPIEDIENA SAMAZINĀŠANAS IERĪCĒM

Izgatavotāja noteiktās spiediena samazināšanas ierīces ir savietojamas ar 3.A pielikuma 4. punktā aprakstītajiem darbības apstākļiem, ko apliecina šādi kvalificēšanas testi:

| a) | vienu paraugu 24 h tur vismaz 95 °C augstā kontrolētā temperatūrā un spiedienā, kas nav zemāks par testa spiedienu (30 kPa). Šā testa beigās nevienā konstrukcijā izmantotā kausējamā metālā nedrīkst būt noplūde vai redzami iespiedumi; |
| --- | --- |

a)

vienu paraugu 24 h tur vismaz 95 °C augstā kontrolētā temperatūrā un spiedienā, kas nav zemāks par testa spiedienu (30 kPa). Šā testa beigās nevienā konstrukcijā izmantotā kausējamā metālā nedrīkst būt noplūde vai redzami iespiedumi;

| b) | vienam paraugam veic šādu noguruma testu, spiediena maiņas cikla ātrumam nepārsniedzot četrus ciklus minūtē:






  i) | tur 82 °C temperatūrā, kamēr 10 000 ciklus hermetizē no 2 MPa līdz 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

b)

vienam paraugam veic šādu noguruma testu, spiediena maiņas cikla ātrumam nepārsniedzot četrus ciklus minūtē:

i)

tur 82 °C temperatūrā, kamēr 10 000 ciklus hermetizē no 2 MPa līdz 26 MPa;

| ii) | tur – 40 °C temperatūrā, kamēr 10 000 ciklus hermetizē no 2 MPa līdz 20 MPa. |
| --- | --- |

ii)

tur – 40 °C temperatūrā, kamēr 10 000 ciklus hermetizē no 2 MPa līdz 20 MPa.

Šā testa beigās nevienā konstrukcijā izmantotā kausējamā metālā nedrīkst būt noplūde vai redzami iespiedumi;

| c) | atklātas spiediena saglabāšanas sastāvdaļas no misiņa bez slodzes izraisītas korozijas plaisāšanas iztur dzīvsudraba nitrāta testu, kā aprakstīts ASTM B154. Spiediena samazināšanas ierīci uz 30 minūtēm iegremdē dzīvsudraba nitrāta šķīdumā, kas satur 10 g dzīvsudraba nitrāta un 10 ml slāpekļskābes vienā litrā šķīduma. Pēc iegremdēšanas spiediena samazināšanas ierīcei veic noplūdes testu, vienu minūti piemērojot 26 MPa aerostatisko spiedienu, tā laikā pārbaudot, vai nerodas ārēja noplūde. Jebkura noplūde nedrīkst pārsniegt 200 cm3/h; |
| --- | --- |

c)

atklātas spiediena saglabāšanas sastāvdaļas no misiņa bez slodzes izraisītas korozijas plaisāšanas iztur dzīvsudraba nitrāta testu, kā aprakstīts ASTM B154. Spiediena samazināšanas ierīci uz 30 minūtēm iegremdē dzīvsudraba nitrāta šķīdumā, kas satur 10 g dzīvsudraba nitrāta un 10 ml slāpekļskābes vienā litrā šķīduma. Pēc iegremdēšanas spiediena samazināšanas ierīcei veic noplūdes testu, vienu minūti piemērojot 26 MPa aerostatisko spiedienu, tā laikā pārbaudot, vai nerodas ārēja noplūde. Jebkura noplūde nedrīkst pārsniegt 200 cm3/h;

| d) | atklātas nerūsošā tērauda spiediena saglabāšanas sastāvdaļas ir izgatavotas no tāda tipa sakausējuma, kas ir izturīgs pret hlorīdu izraisītu korozijas plaisāšanu slodzes ietekmē. |
| --- | --- |

d)

atklātas nerūsošā tērauda spiediena saglabāšanas sastāvdaļas ir izgatavotas no tāda tipa sakausējuma, kas ir izturīgs pret hlorīdu izraisītu korozijas plaisāšanu slodzes ietekmē.

A.25.   IZCIĻŅA GRIEZES MOMENTA TESTS

Balona korpusam jābūt nodrošinātam pret rotāciju, un katram balona gala izcilnim piemēro 500 Nm griezes momentu vispirms virzienā, lai piestiprinātu vītņoto savienojumu, pēc tam atskrūvēšanas virzienā un pēc tam atkal pievilkšanas virzienā.

A.26.   SVEĶU BĪDES STIPRĪBA

Sveķu materiālu testu veic, izmantojot paraugu, kas raksturo kompozītmateriāla apvalku, un saskaņā ar ASTM D2344 vai līdzvērtīgu nacionālo standartu. Pēc 24 stundas ilgas vārīšanas ūdenī kompozītmateriāla minimālajai bīdes stiprībai jābūt 13,8 MPa.

A.27.   SPIEDIENA MAIŅAS CIKLA TESTS AR DABASGĀZI

Izmantojot dabasgāzi, vienam pabeigtam balonam veic 300 spiediena maiņas ciklus no mazāk kā 2 MPa līdz darba spiedienam. Katrs cikls, kas sastāv no balona uzpildes un iztukšošanas, nedrīkst pārsniegt vienu stundu. Balonu testē attiecībā uz noplūdi saskaņā ar A.10. punktu, un tas atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām. Pēc ciklu veikšanas ar dabasgāzi balonu sadala un pārbauda čaulas/gala izciļņa virsmas attiecībā uz jebkādiem defektiem, piemēram, noguruma plaisām vai elektrostatisku izlādi.

Piezīme. Veicot šo testu, īpaša uzmanība jāpievērš drošībai. Pirms šā testa veikšanas šāda tipa baloniem jābūt sekmīgi izgājušiem testus, kas aprakstīti iepriekš A.12. punktā (pārraušanas tests hidrostatiskā spiediena ietekmē), 3.A pielikuma 8.6.3. punktā (spiediena maiņas cikla tests apkārtējā temperatūrā) un iepriekš A.21. punktā (caursūkšanās tests). Pirms testa veikšanas jāpārbauda balonu atbilstība iepriekš A.10. punktā aprakstītajām prasībām (noplūdes tests).

A.28.   LIECES TESTS, METINĀTAS NERŪSOŠĀ TĒRAUDA ČAULAS

Lieces testus veic materiālam, kas ņemts no metinātas nerūsošā tērauda čaulas cilindriskās daļas, un to testē saskaņā ar EN 13322-2 8.5. punktā aprakstīto metodi. Testējamā paraugā nedrīkst parādīties plaisas, kad to liec virzienā uz iekšpusi apkārt veidnei līdz brīdim, kad iekšējo malu attālums nav lielāks par veidnes diametru.

B papildinājums

(Nav piešķirts)

C papildinājums

(Nav piešķirts)

D papildinājums

PĀRSKATU VEIDLAPAS

Piezīme. Šis papildinājums nav obligāta šā pielikuma sastāvdaļa.

Izmanto šādas veidlapas:

| 1. | Izgatavotāja pārskats un atbilstības sertifikāts – tam jābūt skaidram, salasāmam un izstrādātam 1. veidlapas formātā. |
| --- | --- |

1.

Izgatavotāja pārskats un atbilstības sertifikāts – tam jābūt skaidram, salasāmam un izstrādātam 1. veidlapas formātā.

| 2. | Pārskats (1) par metāla balonu, čaulu vai izciļņu materiālu ķīmisko analīzi – nepieciešamie svarīgākie elementi, identifikācija u. c. |
| --- | --- |

2.

Pārskats (1) par metāla balonu, čaulu vai izciļņu materiālu ķīmisko analīzi – nepieciešamie svarīgākie elementi, identifikācija u. c.

| 3. | Pārskats (1) par metāla balonu un čaulu materiālu mehāniskajām īpašībām – tajā jāietver informācija par visiem šajos noteikumos pieprasītajiem testiem. |
| --- | --- |

3.

Pārskats (1) par metāla balonu un čaulu materiālu mehāniskajām īpašībām – tajā jāietver informācija par visiem šajos noteikumos pieprasītajiem testiem.

| 4. | Pārskats (1) par nemetālisku čaulu fizikālajām un mehāniskajām īpašībām – tajā jāietver informācija par visiem testiem un informācija, kas pieprasīta šajos noteikumos. |
| --- | --- |

4.

Pārskats (1) par nemetālisku čaulu fizikālajām un mehāniskajām īpašībām – tajā jāietver informācija par visiem testiem un informācija, kas pieprasīta šajos noteikumos.

| 5. | Pārskats (1) par kompozītmateriālu analīzi – tajā jāiever visi testi un dati, kas pieprasīti šajos noteikumos. |
| --- | --- |

5.

Pārskats (1) par kompozītmateriālu analīzi – tajā jāiever visi testi un dati, kas pieprasīti šajos noteikumos.

| 6. | Pārskats par hidrostatiskajiem testiem, spiediena maiņas cikla testiem un pārraušanas testiem – tajā jāiever testi un dati, kas pieprasīti šajos noteikumos.
  1. veidlapa. Izgatavotāja pārskats un atbilstības sertifikāts
  Izgatavotājs:
  Adrese:
  Reģistrācijas numurs:
  Izgatavotāja marķējums un numurs:
  Sērijas numurs: no ... līdz ... ieskaitot ...
  Balona apraksts:
  IZMĒRS: ārējais diametrs: ... mm; garums: ... mm
  Uz balona pleca vai uz etiķetēm uzspiestais marķējums ir šāds:






  a) | “Tikai CNG”: ... |
| --- | --- | --- |

6.

Pārskats par hidrostatiskajiem testiem, spiediena maiņas cikla testiem un pārraušanas testiem – tajā jāiever testi un dati, kas pieprasīti šajos noteikumos.

1. veidlapa. Izgatavotāja pārskats un atbilstības sertifikāts

Izgatavotājs:

Adrese:

Reģistrācijas numurs:

Izgatavotāja marķējums un numurs:

Sērijas numurs: no ... līdz ... ieskaitot ...

Balona apraksts:

IZMĒRS: ārējais diametrs: ... mm; garums: ... mm

Uz balona pleca vai uz etiķetēm uzspiestais marķējums ir šāds:

a)

“Tikai CNG”: ...

| b) | “NEIZMANTOT PĒC”: ... |
| --- | --- |

b)

“NEIZMANTOT PĒC”: ...

| c) | “Izgatavotāja marķējums”: ... |
| --- | --- |

c)

“Izgatavotāja marķējums”: ...

| d) | Sērijas un detaļas numurs: ... |
| --- | --- |

d)

Sērijas un detaļas numurs: ...

| e) | Darba spiediens (MPa): ... |
| --- | --- |

e)

Darba spiediens (MPa): ...

| f) | Noteikumi: ... |
| --- | --- |

f)

Noteikumi: ...

| g) | Ugunsdrošības tips: ... |
| --- | --- |

g)

Ugunsdrošības tips: ...

| h) | Sākotnējā testa datums (mēnesis un gads): ... |
| --- | --- |

h)

Sākotnējā testa datums (mēnesis un gads): ...

| i) | Tukša balona taras masa (kg): ... |
| --- | --- |

i)

Tukša balona taras masa (kg): ...

| j) | Pilnvarotās iestādes vai inspektora atzīme: ... |
| --- | --- |

j)

Pilnvarotās iestādes vai inspektora atzīme: ...

| k) | Ūdens tilpums (l): ... |
| --- | --- |

k)

Ūdens tilpums (l): ...

| l) | Testa spiediens (MPa): ... |
| --- | --- |

l)

Testa spiediens (MPa): ...

| m) | Jebkādi īpaši norādījumi: ... |
| --- | --- |

m)

Jebkādi īpaši norādījumi: ...

Katrs balons ir izgatavots atbilstoši visām Noteikumu Nr. ... prasībām saskaņā ar iepriekš minēto balona aprakstu. Pievienoti nepieciešamie testu rezultātu pārskati.

Ar šo apliecinu, ka iesniegtie testu rezultāti visos aspektos ir apmierinoši un atbilst iepriekš norādītajām prasībām šāda tipa baloniem.

Komentāri: ...

Tipa apstiprinātāja iestāde: ...

Inspektora paraksts: ...

Izgatavotāja paraksts: ...

Vieta, datums: ...

---

(1)  Pārskata veidlapas, kas norādītas 2. līdz 6. punktā, sagatavo izgatavotājs, un tajās pilnībā jāidentificē baloni un tiem noteiktās prasības. Katru pārskatu paraksta kompetentā iestāde un izgatavotājs.

E papildinājums

SPRIEGUMU ATTIECĪBU VERIFIKĀCIJA, IZMANTOJOT TENZOMETRUS

| 1. | Šķiedru sprieguma un deformācijas attiecība vienmēr ir elastīga, tādēļ spriegumu attiecība un deformācijas attiecība ir vienāda. |
| --- | --- |

1.

Šķiedru sprieguma un deformācijas attiecība vienmēr ir elastīga, tādēļ spriegumu attiecība un deformācijas attiecība ir vienāda.

| 2. | Vajadzīgi izteikta pagarinājuma tenzometri. |
| --- | --- |

2.

Vajadzīgi izteikta pagarinājuma tenzometri.

| 3. | Tenzometrus vērš to šķiedru virzienā, uz kurām tie piestiprināti (tas ir, ja stīpas šķiedra ir uz balona ārpuses, mērītājus piestiprina stīpu virzienā). |
| --- | --- |

3.

Tenzometrus vērš to šķiedru virzienā, uz kurām tie piestiprināti (tas ir, ja stīpas šķiedra ir uz balona ārpuses, mērītājus piestiprina stīpu virzienā).

| 4. | 1. metode (piemērojama baloniem, kuriem neizmanto augsta sprieguma tinumu)






  a) | Pirms stiprināšanas ar deformāciju uzliek un kalibrē tenzometrus. |
| --- | --- | --- |

4.

1. metode (piemērojama baloniem, kuriem neizmanto augsta sprieguma tinumu)

a)

Pirms stiprināšanas ar deformāciju uzliek un kalibrē tenzometrus.

| b) | Veic deformācijas mērījumus, kad sasniegts stiprināšanas ar deformāciju spiediens, nulles spiediens pēc stiprināšanas ar deformāciju, darba spiediens un minimālais pārraušanas spiediens. |
| --- | --- |

b)

Veic deformācijas mērījumus, kad sasniegts stiprināšanas ar deformāciju spiediens, nulles spiediens pēc stiprināšanas ar deformāciju, darba spiediens un minimālais pārraušanas spiediens.

| c) | Apstiprina, ka vērtība, ko iegūst, dalot spriedzi pie pārraušanas spiediena ar deformāciju pie darba spiediena, atbilst spriegumu attiecības prasībām. Jauktas konstrukcijas baloniem, kas stiegroti ar vienu šķiedru, deformāciju pie darba spiediena salīdzina ar pārraušanas spriedzi. |
| --- | --- |

c)

Apstiprina, ka vērtība, ko iegūst, dalot spriedzi pie pārraušanas spiediena ar deformāciju pie darba spiediena, atbilst spriegumu attiecības prasībām. Jauktas konstrukcijas baloniem, kas stiegroti ar vienu šķiedru, deformāciju pie darba spiediena salīdzina ar pārraušanas spriedzi.

| 5. | 2. metode (piemērojama visiem baloniem)






  a) | Kad spiediens pēc tīšanas un stiprināšanas ar deformāciju ir nulle, uzliek un kalibrē tenzometrus. |
| --- | --- | --- |

5.

2. metode (piemērojama visiem baloniem)

a)

Kad spiediens pēc tīšanas un stiprināšanas ar deformāciju ir nulle, uzliek un kalibrē tenzometrus.

| b) | Veic deformācijas mērījumus, kad spiediena vērtība ir nulle, pie darba spiediena un minimālā pārraušanas spiediena. |
| --- | --- |

b)

Veic deformācijas mērījumus, kad spiediena vērtība ir nulle, pie darba spiediena un minimālā pārraušanas spiediena.

| c) | Pēc spriedzes mērījumu veikšanas pie darba spiediena un minimālā pārraušanas spiediena, kad spiediena vērtība ir nulle un tenzometri tiek kontrolēti, izgriež tādu balona daļu, lai zona, kas satur tenzometru, būtu aptuveni piecas collas gara. Izņem čaulu, nebojājot kompozītmateriālu. Izmēra deformācijas vērtības pēc čaulas izņemšanas. |
| --- | --- |

c)

Pēc spriedzes mērījumu veikšanas pie darba spiediena un minimālā pārraušanas spiediena, kad spiediena vērtība ir nulle un tenzometri tiek kontrolēti, izgriež tādu balona daļu, lai zona, kas satur tenzometru, būtu aptuveni piecas collas gara. Izņem čaulu, nebojājot kompozītmateriālu. Izmēra deformācijas vērtības pēc čaulas izņemšanas.

| d) | Noregulē spriedzes nolasījumus uz nulles, darbības un minimālo pārraušanas spiedienu, izmantojot deformācijas apjomus, kas izmērīti pie nulles spiediena ar čaulu un bez tās. |
| --- | --- |

d)

Noregulē spriedzes nolasījumus uz nulles, darbības un minimālo pārraušanas spiedienu, izmantojot deformācijas apjomus, kas izmērīti pie nulles spiediena ar čaulu un bez tās.

| e) | Apstiprina, ka vērtība, ko iegūst, dalot spriedzi pie pārraušanas spiediena ar deformāciju pie darba spiediena, atbilst spriegumu attiecības prasībām. Jauktas konstrukcijas baloniem, kas stiegroti ar vienu šķiedru, deformāciju pie darba spiediena salīdzina ar pārraušanas spriedzi. |
| --- | --- |

e)

Apstiprina, ka vērtība, ko iegūst, dalot spriedzi pie pārraušanas spiediena ar deformāciju pie darba spiediena, atbilst spriegumu attiecības prasībām. Jauktas konstrukcijas baloniem, kas stiegroti ar vienu šķiedru, deformāciju pie darba spiediena salīdzina ar pārraušanas spriedzi.

F papildinājums

ROBEŽSTIPRĪBAS METODES

F.1.   PRET NOGURUMA PLAISĀM JUTĪGO VIETU NOTEIKŠANA

Noguruma plaisu novietojumu un orientāciju balonos nosaka ar pabeigtu balonu atbilstīgu sprieguma analīzi vai pilnapmēra noguruma testiem, kas paredzēti konstrukcijas kvalificēšanas pārbaužu ietvaros katram balonu tipam. Ja veic galīgā elementa sprieguma analīzi, pret nogurumu jutīgās vietas identificē, balstoties uz stiepes deformācijas augstākās koncentrācijas novietojumu un orientāciju balona sienā vai čaulā pie darba spiediena.

F.2.   NOPLŪDE PIRMS PĀRRAUŠANAS (NPP)

F.2.1.   Inženierkritiskais novērtējums Šo analīzi var veikt, lai pierādītu, ka pabeigtiem balonam radīsies noplūde gadījumā, ja defekts balonā vai čaulā palielināsies līdz plaisai visā sienas biezumā. Noplūdi pirms pārraušanas novērtē balona sānu sienā. Ja pret nogurumu jutīgā vieta ir ārpus sānu sienas, noplūdi pirms pārraušanas novērtē arī šajā vietā, izmantojot II līmeņa metodi, kā izklāstīts BS PD6493. Novērtējums ietver šādus posmus.

| a) | Izmēra sienā radušās plaisas (parasti plaisai ir eliptiska forma) maksimālo garumu (tas ir, galveno asi) trīs baloniem no katra balonu tipa, kam veikti cikliski testi konstrukcijas kvalificēšanas testu ietvaros (saskaņā ar A papildinājuma A.13. un A.14. punktu). Analīzei izmanto lielākos plaisu garuma rādītājus no trīs baloniem. Modelē puseliptisku plaisu sienā, kuras lielākā ass ir divas reizes lielāka par izmērītās garākās plaisas lielāko asi, bet mazākā ass ir vienāda ar sienas biezuma reizinājumu ar koeficientu 0,9. Puseliptisko plaisu modelē F.1. punktā noteiktajās vietās. Plaisai jābūt orientētai tā, lai to virzītu augstākā pamata stiepes deformācija. |
| --- | --- |

a)

Izmēra sienā radušās plaisas (parasti plaisai ir eliptiska forma) maksimālo garumu (tas ir, galveno asi) trīs baloniem no katra balonu tipa, kam veikti cikliski testi konstrukcijas kvalificēšanas testu ietvaros (saskaņā ar A papildinājuma A.13. un A.14. punktu). Analīzei izmanto lielākos plaisu garuma rādītājus no trīs baloniem. Modelē puseliptisku plaisu sienā, kuras lielākā ass ir divas reizes lielāka par izmērītās garākās plaisas lielāko asi, bet mazākā ass ir vienāda ar sienas biezuma reizinājumu ar koeficientu 0,9. Puseliptisko plaisu modelē F.1. punktā noteiktajās vietās. Plaisai jābūt orientētai tā, lai to virzītu augstākā pamata stiepes deformācija.

| b) | Novērtēšanai izmanto sprieguma analīzē iegūtās deformācijas līmeņa vērtības sienā/čaulā pie 26 MPa spiediena, kā izklāstīts 3.A pielikuma 6.6. punktā. Atbilstošo plaisu virzīšanas spēku aprēķina, izmantojot BS PD6493 9.2. vai 9.3. iedaļu. |
| --- | --- |

b)

Novērtēšanai izmanto sprieguma analīzē iegūtās deformācijas līmeņa vērtības sienā/čaulā pie 26 MPa spiediena, kā izklāstīts 3.A pielikuma 6.6. punktā. Atbilstošo plaisu virzīšanas spēku aprēķina, izmantojot BS PD6493 9.2. vai 9.3. iedaļu.

| c) | Pabeigta balona vai tā čaulas plīšanas stigrība, kas noteikta telpas temperatūrā alumīnijam un – 40 °C temperatūrā tēraudam, nosaka, izmantojot standartizētas testa metodes (vai nu ISO/DIS 12737, vai ASTM 813-89, vai BS 7448) saskaņā ar BS PD6493 8.4. un 8.5. iedaļu; |
| --- | --- |

c)

Pabeigta balona vai tā čaulas plīšanas stigrība, kas noteikta telpas temperatūrā alumīnijam un – 40 °C temperatūrā tēraudam, nosaka, izmantojot standartizētas testa metodes (vai nu ISO/DIS 12737, vai ASTM 813-89, vai BS 7448) saskaņā ar BS PD6493 8.4. un 8.5. iedaļu;

| d) | Plastiskā sabrukuma attiecību aprēķina saskaņā ar BS PD6493-91 9.4. iedaļu. |
| --- | --- |

d)

Plastiskā sabrukuma attiecību aprēķina saskaņā ar BS PD6493-91 9.4. iedaļu.

| e) | Modelētajai plaisai jābūt pieņemamai saskaņā BS PD6493-91 11.2. iedaļu. |
| --- | --- |

e)

Modelētajai plaisai jābūt pieņemamai saskaņā BS PD6493-91 11.2. iedaļu.

F.2.2.   NPP saplaisājuša balona pārraušanas gadījumā

Plaisāšanas testu veic ar balona sānu sienu. Ja pret nogurumu jutīgās vietas, kā noteikts F.1. punktā, ir ārpus balona sienas, plaisāšanas testu veic arī tur. Testa procedūra ir šāda:

| a) | NPP plaisas garuma noteikšana
  NPP plaisas garumam pret nogurumu jutīgā vietā jābūt divas reizes lielākam par sienā radušās plaisas maksimālo izmērīto garumu no trīs baloniem katram balonu tipam, kam veikti cikliski testi konstrukcijas kvalificēšanas testu ietvaros. |
| --- | --- |

a)

NPP plaisas garuma noteikšana

NPP plaisas garumam pret nogurumu jutīgā vietā jābūt divas reizes lielākam par sienā radušās plaisas maksimālo izmērīto garumu no trīs baloniem katram balonu tipam, kam veikti cikliski testi konstrukcijas kvalificēšanas testu ietvaros.

| b) | Balona plaisas

  CNG-1 tipa baloniem, kuriem pret nogurumu jutīgā vieta ir cilindriskajā daļā aksiālā virzienā, ārējo plaisu mehānisko apstrādi veic garenvirzienā, apmēram balona cilindriskās daļas vidū. Plaisām jāatrodas vidusdaļā, kur ir minimāls sienas biezums, pamatojoties uz biezuma mērījumiem četros punktos visapkārt balonam. CNG-1 tipa baloniem, kuriem pret nogurumu jutīgā vieta ir ārpus cilindriskās daļas, NPP plaisai jābūt uz balona iekšējās virsmas līdztekus pret nogurumu jutīgās vietas orientācijai. CNG-2 un CNG-3 tipa baloniem NPP plaisai jābūt metāla čaulā.
  Plaisām, kuras paredzēts testēt ar monotonu spiedienu, plaisas griezējam jābūt aptuveni 12,5 mm biezam ar 45 ° leņķi un maksimālo uzgaļa rādiusu 0,25 mm. Baloniem, kuru ārējais diametrs ir mazāks par 140 mm, griezēja diametram jābūt 50 mm, bet baloniem, kuru ārējais diametrs ir lielāks par 140 mm, griezēja diametram jābūt no 65 līdz 80 mm (ieteicams izmantot standarta CVN griezēju).

  Piezīme. Griezējs regulāri jāasina, lai nodrošinātu uzgaļa rādiusa atbilstību specifikācijām.
  Plaisas dziļumu var pielāgot, lai panāktu noplūdi vienmērīgas hidrohermetizācijas iedarbībā. Plaisa nedrīkst izplatīties vairāk kā par 10 procentiem ārpus mehāniski apstrādātās plaisas, kas izmērīta uz ārējās virsmas. |
| --- | --- |

b)

Balona plaisas

CNG-1 tipa baloniem, kuriem pret nogurumu jutīgā vieta ir cilindriskajā daļā aksiālā virzienā, ārējo plaisu mehānisko apstrādi veic garenvirzienā, apmēram balona cilindriskās daļas vidū. Plaisām jāatrodas vidusdaļā, kur ir minimāls sienas biezums, pamatojoties uz biezuma mērījumiem četros punktos visapkārt balonam. CNG-1 tipa baloniem, kuriem pret nogurumu jutīgā vieta ir ārpus cilindriskās daļas, NPP plaisai jābūt uz balona iekšējās virsmas līdztekus pret nogurumu jutīgās vietas orientācijai. CNG-2 un CNG-3 tipa baloniem NPP plaisai jābūt metāla čaulā.

Plaisām, kuras paredzēts testēt ar monotonu spiedienu, plaisas griezējam jābūt aptuveni 12,5 mm biezam ar 45 ° leņķi un maksimālo uzgaļa rādiusu 0,25 mm. Baloniem, kuru ārējais diametrs ir mazāks par 140 mm, griezēja diametram jābūt 50 mm, bet baloniem, kuru ārējais diametrs ir lielāks par 140 mm, griezēja diametram jābūt no 65 līdz 80 mm (ieteicams izmantot standarta CVN griezēju).

Piezīme. Griezējs regulāri jāasina, lai nodrošinātu uzgaļa rādiusa atbilstību specifikācijām.

Plaisas dziļumu var pielāgot, lai panāktu noplūdi vienmērīgas hidrohermetizācijas iedarbībā. Plaisa nedrīkst izplatīties vairāk kā par 10 procentiem ārpus mehāniski apstrādātās plaisas, kas izmērīta uz ārējās virsmas.

| c) | Testa procedūra
  Testu veic ar vienmērīgu hermetizāciju vai ciklisku hermetizāciju, kā aprakstīts tālāk.






  i) | Vienmērīga hermetizācija līdz pārraušanai
  Balonu hidrostatiski hermetizē, līdz spiediens sāk izplūst no balona plaisas vietā. Hermetizācija veic, kā aprakstīts A.12. punktā (šā pielikuma A papildinājums). |
| --- | --- | --- |

c)

Testa procedūra

Testu veic ar vienmērīgu hermetizāciju vai ciklisku hermetizāciju, kā aprakstīts tālāk.

i)

Vienmērīga hermetizācija līdz pārraušanai

Balonu hidrostatiski hermetizē, līdz spiediens sāk izplūst no balona plaisas vietā. Hermetizācija veic, kā aprakstīts A.12. punktā (šā pielikuma A papildinājums).

| ii) | Ciklisks spiediens
  Testa procedūra atbilst šā pielikuma A papildinājuma A.13. punkta prasībām. |
| --- | --- |

ii)

Ciklisks spiediens

Testa procedūra atbilst šā pielikuma A papildinājuma A.13. punkta prasībām.

| d) | Pieņemšanas kritēriji saplaisājuša balona testam
  Uzskata, ka balons ir izturējis testus, ja izpildīti turpmāk minētie nosacījumi.






  i) | Pārraušanas testā, izmantojot vienmērīgu hermetizāciju, spiedienam, pie kura notikusi pārraušana, jābūt 26 MPa vai lielākam.
  Pārraušanas testā, izmantojot vienmērīgu hermetizāciju, kopējais izmērītais plaisu garums uz ārējās virsmas var būt 1,1 reizi lielāks par sākotnējo mehāniski apstrādāto garumu. |
| --- | --- | --- |

d)

Pieņemšanas kritēriji saplaisājuša balona testam

Uzskata, ka balons ir izturējis testus, ja izpildīti turpmāk minētie nosacījumi.

i)

Pārraušanas testā, izmantojot vienmērīgu hermetizāciju, spiedienam, pie kura notikusi pārraušana, jābūt 26 MPa vai lielākam.

Pārraušanas testā, izmantojot vienmērīgu hermetizāciju, kopējais izmērītais plaisu garums uz ārējās virsmas var būt 1,1 reizi lielāks par sākotnējo mehāniski apstrādāto garumu.

| ii) | Baloniem, kam veikts ciklisks tests, ir pieļaujamas noguruma plaisas, kuru garums pārsniedz sākotnējo mehāniski apstrādāto plaisu garumu. Tomēr noplūde ir neapmierinoša testa rezultāta kritērijs. Plaisas izplatīšanās vērtībai noguruma ietekmē jābūt vismaz 90 procentiem no sākotnējās mehāniski apstrādātās plaisas garuma. |
| --- | --- |

ii)

Baloniem, kam veikts ciklisks tests, ir pieļaujamas noguruma plaisas, kuru garums pārsniedz sākotnējo mehāniski apstrādāto plaisu garumu. Tomēr noplūde ir neapmierinoša testa rezultāta kritērijs. Plaisas izplatīšanās vērtībai noguruma ietekmē jābūt vismaz 90 procentiem no sākotnējās mehāniski apstrādātās plaisas garuma.

Piezīme. Ja šīs prasības nav izpildītas (ja rodas defekts pie spiediena, kas zemāks par 26 MPa, arī tad, ja defekts ir noplūde), var veikt jaunu testu ar mazāku plaisas dziļumu. Jaunu testu ar dziļāku plaisu var veikt arī tad, ja notiek pārraušana pie spiediena, kas ir augstāks par 26 MPa, un plaisa ir sekla.

F.3.   NESAGRAUJOŠAS PĀRBAUDES (NSP) DEFEKTA IZMĒRS

F.3.1.   NSP defekta izmērs saskaņā ar inženierkritisko novērtējumu

Aprēķinus veic saskaņā ar Lielbritānijas standarta (BS) PD 6493 3. iedaļu, izmantojot šādus posmus:

| a) | veido noguruma plaisas izteiktas deformācijas vietā sienā/čaulā planāru plaisu veidā; |
| --- | --- |

a)

veido noguruma plaisas izteiktas deformācijas vietā sienā/čaulā planāru plaisu veidā;

| b) | sprieguma diapazons pret nogurumu jutīgajā vietā spiediena izmaiņu no 2 MPa līdz 20 MPa rezultātā jānosaka no sprieguma analīzes, kā izklāstīts šā papildinājuma F.1. punktā; |
| --- | --- |

b)

sprieguma diapazons pret nogurumu jutīgajā vietā spiediena izmaiņu no 2 MPa līdz 20 MPa rezultātā jānosaka no sprieguma analīzes, kā izklāstīts šā papildinājuma F.1. punktā;

| c) | lieces un membrānas sprieguma sastāvdaļu var izmantot atsevišķi; |
| --- | --- |

c)

lieces un membrānas sprieguma sastāvdaļu var izmantot atsevišķi;

| d) | spiediena maiņas ciklu minimālais skaits ir 15 000; |
| --- | --- |

d)

spiediena maiņas ciklu minimālais skaits ir 15 000;

| e) | noguruma plaisu izplatīšanos nosaka gaisā atbilstoši ASTM E647. Plaisāšanas plaknei jābūt orientētai C-L virzienā (tas ir, plaisāšanas plaknei jābūt perpendikulārai attiecībā pret aploci un vērstai gar balona asi), kā paskaidrots ASTM E399. Ātrumu izsaka kā trīs paraugu testos iegūto vidējo rezultātu. Ja pieejami plaisu izplatīšanās dati attiecīgajam materiālam un ekspluatācijas apstākļiem, tos var izmantot novērtējumā; |
| --- | --- |

e)

noguruma plaisu izplatīšanos nosaka gaisā atbilstoši ASTM E647. Plaisāšanas plaknei jābūt orientētai C-L virzienā (tas ir, plaisāšanas plaknei jābūt perpendikulārai attiecībā pret aploci un vērstai gar balona asi), kā paskaidrots ASTM E399. Ātrumu izsaka kā trīs paraugu testos iegūto vidējo rezultātu. Ja pieejami plaisu izplatīšanās dati attiecīgajam materiālam un ekspluatācijas apstākļiem, tos var izmantot novērtējumā;

| f) | plaisu palielināšanās rādītājus dziļumā un garumā uz spiediena maiņas ciklu nosaka, izmantojot standarta BS PD 6493-91 14.2. iedaļā noteiktos posmus un integrējot attiecību starp noguruma plaisu izplatīšanās ātrumu, kā noteikts iepriekš e) punktā, un plaisu virzīšanās spēku, kas atbilst pieliktajam spiediena maiņas ciklam; |
| --- | --- |

f)

plaisu palielināšanās rādītājus dziļumā un garumā uz spiediena maiņas ciklu nosaka, izmantojot standarta BS PD 6493-91 14.2. iedaļā noteiktos posmus un integrējot attiecību starp noguruma plaisu izplatīšanās ātrumu, kā noteikts iepriekš e) punktā, un plaisu virzīšanās spēku, kas atbilst pieliktajam spiediena maiņas ciklam;

| g) | izmantojot iepriekš aprakstītās darbības, aprēķina maksimālo pieļaujamo defekta dziļumu un garumu, kas balona darbmūža laikā neizraisīs bojājumus noguruma vai pārraušanas dēļ. Nesagraujošai pārbaudei izmantojamā defekta izmēram jābūt vienādam ar aprēķināto maksimālo pieļaujamo defekta izmēru attiecīgās konstrukcijas baloniem vai mazākam par to. |
| --- | --- |

g)

izmantojot iepriekš aprakstītās darbības, aprēķina maksimālo pieļaujamo defekta dziļumu un garumu, kas balona darbmūža laikā neizraisīs bojājumus noguruma vai pārraušanas dēļ. Nesagraujošai pārbaudei izmantojamā defekta izmēram jābūt vienādam ar aprēķināto maksimālo pieļaujamo defekta izmēru attiecīgās konstrukcijas baloniem vai mazākam par to.

F.3.2.   NSP defekta izmērs, veicot saplaisājuša balona spiediena maiņas cikla testu

CNG-1, CNG-2 un CNG-3 tipa konstrukcijas baloniem spiediena maiņas cikla testu līdz bojājumam veic trīs baloniem ar mākslīgiem defektiem, kas pārsniedz 3.A pielikuma 6.15. punktā paredzētās testa metodes defekta garuma un dziļuma noteikšanas spēju, saskaņā ar A.13. punktā noteikto testa metodi (šā pielikuma A papildinājums). CNG-1 tipa baloniem, kuriem pret nogurumu jutīgā zona ir cilindriskajā daļā, ārējās plaisas veido sānu sienā. CNG-1 tipa baloniem, kuriem pret nogurumu jutīgā zona ir ārpus sānu sienas, un CNG-2 un CNG-3 tipa baloniem veido iekšējās plaisas. Iekšējās plaisas pirms termiskās apstrādes un balona gala aizvēršanas var apstrādāt mehāniski.

Baloniem nedrīkst rasties noplūde vai pārrāvums mazāk nekā 15 000 ciklos. Pieļaujamais NSP defekta izmērs ir vienāds ar mākslīgās plaisas izmēru šajā vietā vai mazāks par to.

G papildinājums

KONTEINERA IZGATAVOTĀJA INSTRUKCIJAS PAR BALONU APKOPI, IZMANTOŠANU UN PĀRBAUDI

G.1.   VISPĀRĪGI

Šā papildinājuma galvenais uzdevums ir nodrošināt to, lai balonu pircēji, izplatītāji, uzstādītāji un lietotāji saņemtu informāciju par drošu balona lietošanu visā tā darbmūža garumā.

G.2.   IZPLATĪŠANA

Izgatavotājs informē pircēju, ka instrukcijas jānodod visām balonu izplatīšanā, apkopē, uzstādīšanā un lietošanā iesaistītajām pusēm. Dokumentu var pavairot, lai iegūtu pietiekamu skaitu kopiju šādam mērķim, tomēr tam jābūt marķētam, lai dotu norādi uz piegādātajiem baloniem.

G.3.   ATSAUCE UZ ESOŠAJIEM KODEKSIEM, STANDARTIEM UN NOTEIKUMIEM

Atsaucoties uz valsts vai atzītiem kodeksiem, standartiem vai noteikumiem, var noteikt īpašas instrukcijas.

G.4.   BALONU APKOPE

Apkopes procedūras nodrošina, ka baloniem apkopes laikā nerodas nepieņemami bojājumi vai piesārņojums.

G.5.   UZSTĀDĪŠANA

Sniedz uzstādīšanas instrukcijas, lai uzstādīšanas un normālas ekspluatācijas laikā visā darbmūža garumā baloniem nerastos nepieņemami bojājumi.

Ja izgatavotājs ir norādījis stiprinājumus, instrukcijās attiecīgā gadījumā jānorāda detalizēta informācija, piemēram, par stiprinājumu konstrukciju, elastīgu blīvju materiālu izmantošanu, pareizu pievilkšanas griezes momentu un izvairīšanos no balona pakļaušanas tiešai ķīmiskas un mehāniskas kontakta vides iedarbībai.

Ja izgatavotājs nav norādījis stiprinājumus, izgatavotājam jāvērš pircēja uzmanība uz transportlīdzekļa stiprinājumu sistēmas iespējamo ilgtermiņa ietekmi, piemēram, transportlīdzekļa korpusa kustībām un balona izplešanās/saraušanās īpašībām ekspluatācijas spiediena un temperatūras apstākļos.

Attiecīgā gadījumā pircēja uzmanība jāvērš uz vajadzību nodrošināt iekārtas, kurās nav iespējama šķidrumu vai cietu vielu uzkrāšanās, izraisot balona materiāla bojājumus.

Norāda atbilstīgu spiediena samazināšanas ierīci, kāda uzstādāma balonam.

G.6.   BALONU IZMANTOŠANA

Izgatavotājs vērš pircēja uzmanību uz paredzētajiem ekspluatācijas apstākļiem, kas noteikti šajos noteikumos, īpaši uz balona pieļaujamo spiediena maiņas ciklu skaitu, tā kalpošanas laiku gados, gāzes kvalitātes robežlielumiem un maksimālo pieļaujamo spiedienu.

G.7.   PĀRBAUDES LIETOŠANAS LAIKĀ

Izgatavotājs skaidri norāda lietotāja pienākumu ievērot prasības par balona pārbaudēm (piem., intervālu starp atkārtotām pārbaudēm, ko veic pilnvarots personāls). Šī informācija atbilst konstrukcijas apstiprināšanas prasībām.

H papildinājums

VIDES IEDARBĪBAS TESTS

H.1.   DARBĪBAS JOMA

Vides iedarbības tests paredzēts, lai pierādītu, ka NGV baloni spēj izturēt automobiļu šasijas vides iedarbību un – dažkārt – citu šķidrumu iedarbību. Testu izstrādāja ASV automobiļu industrija, reaģējot uz balonu defektiem, ko izraisīja kompozītmateriāla apvalka plaisāšana no korozijas sprieguma iedarbībā.

H.2.   KOPSAVILKUMS PAR TESTA METODI

Vispirms balonam veic pirmapstrādi, izmantojot svārstību un grants triecienus, lai imitētu iespējamos apstākļus šasijā. Pēc tam balonu secīgi iegremdē imitētā ceļa sāļu šķīdumā/skābā lietus ūdenī un iedarbojas uz to ar citiem šķidrumiem, spiediena maiņas cikliem un augstu un zemu temperatūru. Pēc testa balonu hidrauliski hermetizē līdz destrukcijai. Balona atlikusī izturība pret pārraušanu iekšējā spiediena ietekmē nedrīkst būt mazāka par 85 procentiem no minimālās paredzētās izturības pret pārraušanu iekšējā spiediena ietekmē.

H.3.   BALONA UZSTĀDĪŠANA UN SAGATAVOŠANA

Balonu testē apstākļos, kas faktiski raksturo uzstādīšanas ģeometriju, ietverot pārklājumu (ja piemērojams), skavas un blīves, un spiediena piederumus, izmantojot tādu pašu blīvējuma konfigurāciju (tas ir, “O” veida gredzenus) kā to, kuru lieto ekspluatācijā. Skavas pirms uzstādīšanas iegremdēšanas testam var nokrāsot vai pārklāt, ja tās tiek krāsotas vai pārklātas pirms uzstādīšanas transportlīdzeklī.

Balonus testē horizontālā stāvoklī un nomināli sadala “augšējā” un “apakšējā” daļā, vadoties no to horizontālās viduslīnijas. Balona apakšējo daļu pārmaiņus iegremdē ceļa sāļu šķīduma/skābā lietus ūdens vidē un sakarsētā vai atdzesētā gaisā.

Augšējo daļu sadala piecās atsevišķās zonās un marķē pirmapstrādei un šķidrumu iedarbībai. Zonu nominālais diametrs ir 100 mm. Zonas uz balona virsmas nedrīkst pārklāties. Lai zonas būtu derīgas testam, tām nav jābūt orientētām gar vienu līniju, bet tās nedrīkst pārklāties ar balona iegremdēto daļu.

Lai gan pirmapstrādi un pakļaušanu šķidruma iedarbībai veic uz balona cilindriskās daļas, visam balonam, arī tā kupolveidīgajām daļām, jābūt tikpat izturīgam pret apkārtējās vides iedarbību kā testam pakļautajām daļām.

H.1. attēls

Balona orientācija un iedarbībai pakļauto zonu izvietojums

Pārējās zonas,

kas tiek pakļautas šķidruma iedarbībai

H.4.   PIRMAPSTRĀDES IERĪCES

Balona pirmapstrādei ar svārstību un grants triecieniem vajadzīgas turpmāk minētās ierīces.

| a) | Svārsta triecieni
  Trieciena elementam jābūt no tērauda un piramīdas formā ar vienādmalu trīsstūra virsmām un kvadrātveida pamatni, virsotnei un malām jābūt noapaļotām līdz 3 mm rādiusam. Sviras sitiena centram ir jāsakrīt ar piramīdas smaguma centru; tā attālumam no svārsta rotācijas ass jābūt 1 m. Svārsta kopējai masai attiecībā uz tās sitienu centru jābūt 15 kg. Svārsta enerģija trieciena brīdī nedrīkst būt mazāka par 30 Nm, un tai jābūt pēc iespējas tuvākai šai vērtībai.
  Svārsta trieciena laikā balonu tur pozīcijā aiz gala izciļņiem vai paredzētajām montāžas skavām. |
| --- | --- |

a)

Svārsta triecieni

Trieciena elementam jābūt no tērauda un piramīdas formā ar vienādmalu trīsstūra virsmām un kvadrātveida pamatni, virsotnei un malām jābūt noapaļotām līdz 3 mm rādiusam. Sviras sitiena centram ir jāsakrīt ar piramīdas smaguma centru; tā attālumam no svārsta rotācijas ass jābūt 1 m. Svārsta kopējai masai attiecībā uz tās sitienu centru jābūt 15 kg. Svārsta enerģija trieciena brīdī nedrīkst būt mazāka par 30 Nm, un tai jābūt pēc iespējas tuvākai šai vērtībai.

Svārsta trieciena laikā balonu tur pozīcijā aiz gala izciļņiem vai paredzētajām montāžas skavām.

| b) | Grants triecieni
  Ierīce, kuras konstrukcija atbilst H.2. attēlā parādītajai specifikācijai. Šai procedūrai attiecībā uz aprīkojuma darbību jāatbilst ASTM D3170 aprakstītajai standarta testa metodei, lai noteiktu pārklājumu izturību pret šķembām, izņemot to, ka balons grants testa laikā var būt apkārtējā temperatūrā. |
| --- | --- |

b)

Grants triecieni

Ierīce, kuras konstrukcija atbilst H.2. attēlā parādītajai specifikācijai. Šai procedūrai attiecībā uz aprīkojuma darbību jāatbilst ASTM D3170 aprakstītajai standarta testa metodei, lai noteiktu pārklājumu izturību pret šķembām, izņemot to, ka balons grants testa laikā var būt apkārtējā temperatūrā.

| c) | Grants
  Sanesu ceļu grants, kas iziet cauri 16 mm sietam, bet tiek aizturēta 9,5 mm sietā. Izmanto 550 ml frakcionētas grants (aptuveni 250 līdz 300 akmentiņi). |
| --- | --- |

c)

Grants

Sanesu ceļu grants, kas iziet cauri 16 mm sietam, bet tiek aizturēta 9,5 mm sietā. Izmanto 550 ml frakcionētas grants (aptuveni 250 līdz 300 akmentiņi).

H.2 attēls

Grants triecientests

H.5.   IEDARBĪBAS VIDE

| a) | Iegremdēšanas vide
  Noteiktā secīgā testa posmā (1. tabula) balons tiek vērsts horizontāli, iegremdējot balona diametra apakšējo trešdaļu imitētā skābā lietus/ceļu sāls ūdens šķīdumā. Šķīdumam jāsastāv no šādām vielām: | dejonizēts ūdens; |
| --- | --- | --- |

a)

Iegremdēšanas vide

Noteiktā secīgā testa posmā (1. tabula) balons tiek vērsts horizontāli, iegremdējot balona diametra apakšējo trešdaļu imitētā skābā lietus/ceļu sāls ūdens šķīdumā. Šķīdumam jāsastāv no šādām vielām:

dejonizēts ūdens;

| | nātrija hlorīds: 2,5 masas procenti ± 0,1 procents; |
| --- | --- |

nātrija hlorīds: 2,5 masas procenti ± 0,1 procents;

| | kalcija hlorīds: 2,5 masas procenti ± 0,1 procents; |
| --- | --- |

kalcija hlorīds: 2,5 masas procenti ± 0,1 procents;

| | sērskābe: pietiekamā daudzumā, lai šķīduma pH būtu 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

sērskābe: pietiekamā daudzumā, lai šķīduma pH būtu 4,0 ± 0,2.

Šķīduma līmenis un pH jāpielāgo pirms katra testa posma, kurā izmanto šo šķidrumu.

Šķīduma temperatūrai jābūt 21 ± 5 °C. Iegremdēšanas laikā balona neiegremdētajai daļai jābūt apkārtējā gaisā.

| b) | Citi šķidrumi, kuru iedarbībai pakļauj balonu
  Noteiktā secīgā testa posmā (1. tabula) katra marķētā zona 30 minūtes jāpakļauj viena no pieciem šķīdumiem iedarbībai. Tādu pašu vidi izmanto katram novietojumam visā testa laikā. Šķīdumi ir šādi: | sērskābe: 19 % (tilpuma procenti) šķīdums ūdenī; |
| --- | --- | --- |

b)

Citi šķidrumi, kuru iedarbībai pakļauj balonu

Noteiktā secīgā testa posmā (1. tabula) katra marķētā zona 30 minūtes jāpakļauj viena no pieciem šķīdumiem iedarbībai. Tādu pašu vidi izmanto katram novietojumam visā testa laikā. Šķīdumi ir šādi:

sērskābe: 19 % (tilpuma procenti) šķīdums ūdenī;

| | nātrija hidroksīds: 25 % (masas procenti) šķīdums ūdenī; |
| --- | --- |

nātrija hidroksīds: 25 % (masas procenti) šķīdums ūdenī;

| | metanols/benzīns: 30/70 procentu koncentrācijā; |
| --- | --- |

metanols/benzīns: 30/70 procentu koncentrācijā;

| | amonija nitrāts: 28 % (masas procenti) šķīdums ūdenī; |
| --- | --- |

amonija nitrāts: 28 % (masas procenti) šķīdums ūdenī;

| | vējstiklu mazgāšanas šķidrums. |
| --- | --- |

vējstiklu mazgāšanas šķidrums.

Iedarbības laikā testējamais paraugs jāvērš tā, lai iedarbības zona atrastos visaugstāk. Uz iedarbības zonas jānovieto viena stikla vates kārta (aptuveni 0,5 mm bieza), kas apgriezta līdz atbilstošam izmēram. Izmantojot pipeti, uz iedarbības zonas uzliek 5 ml testa šķidruma. Pēc 30 minūtes ilgas balona hermetizēšanas noņem marles tamponu.

H.6.   TESTA APSTĀKĻI

| a) | Spiediena maiņas cikla tests
  Kā noteikts testēšanas secībā, baloniem veic hidrauliskus spiediena maiņas ciklus no ne mazāk kā 2 MPa līdz ne vairāk kā 26 MPa. Kopējais cikla garums nedrīkst būt mazāks par 66 sekundēm, un cikla ietvaros vismaz 60 sekundes jābūt noturētam 26 MPa spiedienam. Nominālā cikla procedūra ir šāda: | pakāpeniski spiedienu paaugstina no ≤ 2 MPa līdz ≥ 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

a)

Spiediena maiņas cikla tests

Kā noteikts testēšanas secībā, baloniem veic hidrauliskus spiediena maiņas ciklus no ne mazāk kā 2 MPa līdz ne vairāk kā 26 MPa. Kopējais cikla garums nedrīkst būt mazāks par 66 sekundēm, un cikla ietvaros vismaz 60 sekundes jābūt noturētam 26 MPa spiedienam. Nominālā cikla procedūra ir šāda:

pakāpeniski spiedienu paaugstina no ≤ 2 MPa līdz ≥ 26 MPa;

| | vismaz 60 sekundes notur spiedienu ≥ 26 MPa; |
| --- | --- |

vismaz 60 sekundes notur spiedienu ≥ 26 MPa;

| | pakāpeniski spiedienu samazina no ≥ 26 MPa līdz ≤ 2 MPa; |
| --- | --- |

pakāpeniski spiedienu samazina no ≥ 26 MPa līdz ≤ 2 MPa;

kopējais minimālais cikla garums ir 66 sekundes.

| b) | Spiediens, kad balons pakļauts citu šķidrumu iedarbībai
  Pēc citu šķidrumu piemērošanas balons jāhermetizē līdz ne mazāk kā 26 MPa vismaz 30 minūtes. |
| --- | --- |

b)

Spiediens, kad balons pakļauts citu šķidrumu iedarbībai

Pēc citu šķidrumu piemērošanas balons jāhermetizē līdz ne mazāk kā 26 MPa vismaz 30 minūtes.

| c) | Pakļaušana augstai un zemai temperatūrai
  Kā noteikts testa secībā, visu balonu pakļauj karsta vai auksta gaisa iedarbībai kontaktā ar ārējo virsmu. Aukstā gaisa temperatūrai jābūt – 40 °C vai zemākai, bet karstā gaisa temperatūrai 82 °C ± 5 °C. Pakļaujot zemas temperatūras gaisa iedarbībai CNG-1 tipa balonus, kontrolē šķidruma temperatūru ar balonā ievietotu termoelementu, lai nodrošinātu, ka tā saglabājas – 40 °C vai zemāka. |
| --- | --- |

c)

Pakļaušana augstai un zemai temperatūrai

Kā noteikts testa secībā, visu balonu pakļauj karsta vai auksta gaisa iedarbībai kontaktā ar ārējo virsmu. Aukstā gaisa temperatūrai jābūt – 40 °C vai zemākai, bet karstā gaisa temperatūrai 82 °C ± 5 °C. Pakļaujot zemas temperatūras gaisa iedarbībai CNG-1 tipa balonus, kontrolē šķidruma temperatūru ar balonā ievietotu termoelementu, lai nodrošinātu, ka tā saglabājas – 40 °C vai zemāka.

H.7.   TESTA PROCEDŪRA

| a) | Balona pirmapstrāde
  Katrai no piecām zonām balona augšējā daļā, kas paredzētas, lai tās pakļautu citu šķidrumu iedarbībai, veic pirmapstrādi, izdarot vienu triecienu ar svārsta korpusa virsotni to ģeometriskajā centrā. Pēc trieciena jāturpina piecu zonu apstrāde ar grants triecieniem.
  Apakšējās daļas vidējai sekcijai, kas tiks iegremdēta, veic pirmapstrādi ar svārsta korpusa virsotni trīs punktos, kuri atrodas aptuveni 150 mm attālumā.
  Pēc trieciena to pašu centrālo sekciju, kurai tika piemēroti triecieni, turpina apstrādāt ar grants triecieniem.
  Pirmapstrādes laikā no balona izlaiž spiedienu. |
| --- | --- |

a)

Balona pirmapstrāde

Katrai no piecām zonām balona augšējā daļā, kas paredzētas, lai tās pakļautu citu šķidrumu iedarbībai, veic pirmapstrādi, izdarot vienu triecienu ar svārsta korpusa virsotni to ģeometriskajā centrā. Pēc trieciena jāturpina piecu zonu apstrāde ar grants triecieniem.

Apakšējās daļas vidējai sekcijai, kas tiks iegremdēta, veic pirmapstrādi ar svārsta korpusa virsotni trīs punktos, kuri atrodas aptuveni 150 mm attālumā.

Pēc trieciena to pašu centrālo sekciju, kurai tika piemēroti triecieni, turpina apstrādāt ar grants triecieniem.

Pirmapstrādes laikā no balona izlaiž spiedienu.

| b) | Testa secība un cikli
  Izmantojamā vides iedarbības secība, spiediena maiņas cikli un temperatūra noteikta 1. tabulā.
  Starp posmiem balona virsmu nedrīkst mazgāt vai slaucīt. |
| --- | --- |

b)

Testa secība un cikli

Izmantojamā vides iedarbības secība, spiediena maiņas cikli un temperatūra noteikta 1. tabulā.

Starp posmiem balona virsmu nedrīkst mazgāt vai slaucīt.

H.8.   PIEŅEMAMI REZULTĀTI

Pēc iepriekš aprakstītā secīgā testa balonam veic hidraulisko testu uz destrukciju saskaņā ar šā pielikuma A papildinājuma A.12. punktā noteikto procedūru. Balona pārraušanas spiediens nedrīkst būt mazāks par 85 procentiem no minimālā paredzētā pārraušanas spiediena.

1. tabula

Testa apstākļi un secība

| Testa posms | Iedarbības vide | Spiediena maiņas ciklu skaits | Temperatūra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Citi šķidrumi | — | Apkārtējās vides |
| 2 | Iegremdēšana | 1 875 | Apkārtējās vides |
| 3 | Gaiss | 1 875 | Augsta |
| 4 | Citi šķidrumi | — | Apkārtējās vides |
| 5 | Iegremdēšana | 1 875 | Apkārtējās vides |
| 6 | Gaiss | 3 750 | Zema |
| 7 | Citi šķidrumi | — | Apkārtējās vides |
| 8 | Iegremdēšana | 1 875 | Apkārtējās vides |
| 9 | Gaiss | 1 875 | Augsta |
| 10 | Citi šķidrumi | — | Apkārtējās vides |
| 11 | Iegremdēšana | 1 875 | Apkārtējās vides |

Testa posms

Iedarbības vide

Spiediena maiņas ciklu skaits

Temperatūra

1

Citi šķidrumi

—

Apkārtējās vides

2

Iegremdēšana

1 875

Apkārtējās vides

3

Gaiss

1 875

Augsta

4

Citi šķidrumi

—

Apkārtējās vides

5

Iegremdēšana

1 875

Apkārtējās vides

6

Gaiss

3 750

Zema

7

Citi šķidrumi

—

Apkārtējās vides

8

Iegremdēšana

1 875

Apkārtējās vides

9

Gaiss

1 875

Augsta

10

Citi šķidrumi

—

Apkārtējās vides

11

Iegremdēšana

1 875

Apkārtējās vides

3.B PIELIKUMS

Šķidruma tvertnes – vakuumizolācijas tvertne tādas dabasgāzes uzglabāšanai transportlīdzeklī, ko izmanto kā mehānisko transportlīdzekļu degvielu

1.   DARBĪBAS JOMA

Šajā pielikumā izklāstītas obligātās prasības atkārtoti uzpildāmām šķidruma tvertnēm. Tvertnes paredzētas vienīgi tam, lai transportlīdzeklī uzglabātu dabasgāzes kondensātu, ko izmanto kā degvielu automašīnām, kurām tvertnes paredzēts pierīkot. Tvertnes var būt no jebkāda austentīta nerūsošā tērauda materiāla, jebkādas konstrukcijas un izgatavoti ar jebkādu ražošanas metodi, kas piemērota konkrētajiem ekspluatācijas nosacījumiem.

LNG tvertnes, uz kurām attiecas šis pielikums, ir klasificētas 5. klasē.

Ekspluatācijas nosacījumi, kas attiecas uz tvertnēm, ir sīki izklāstīti 2. punktā.

Šis pielikums pamatojas uz pieņēmumu, ka darba spiediens ir mazāks par 26 MPa. Darba spiedienu (DS) var noregulēt, koriģējot testa spiedienu ar atbilstīgu koeficientu saskaņā ar šādu formulu:

Ptesta = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

Tvertnes darbmūžu nosaka izgatavotājs un tas var būt atkarīgs no izmantojuma.

2.   EKSPLUATĀCIJAS NOSACĪJUMI

2.1.   Vispārīgi

2.1.1.   Standarta ekspluatācijas nosacījumi

Standarta ekspluatācijas nosacījumi, kas izklāstīti šajā iedaļā, ir tādu tvertņu konstruēšanas, ražošanas, pārbaudes, testēšanas un apstiprināšanas pamatā, ko paredzēts pastāvīgi uzstādīt transportlīdzekļos un izmantot dabasgāzes uzglabāšanai kriogēnā temperatūrā, lai to kā degvielu izmantotu transportlīdzekļos.

2.1.2.   Tvertņu izmantošana

Norādītie ekspluatācijas apstākļi paredzēti arī, lai informāciju par saskaņā ar šiem noteikumiem izgatavoto tvertņu drošu lietošanu sniegtu:

| a) | tvertņu izgatavotājiem; |
| --- | --- |

a)

tvertņu izgatavotājiem;

| b) | tvertņu īpašniekiem; |
| --- | --- |

b)

tvertņu īpašniekiem;

| c) | projektētājiem vai apakšuzņēmējiem, kas atbildīgi par tvertņu uzstādīšanu; |
| --- | --- |

c)

projektētājiem vai apakšuzņēmējiem, kas atbildīgi par tvertņu uzstādīšanu;

| d) | tāda aprīkojuma projektētājiem vai īpašniekiem, ko izmanto transportlīdzekļu tvertņu uzpildei; |
| --- | --- |

d)

tāda aprīkojuma projektētājiem vai īpašniekiem, ko izmanto transportlīdzekļu tvertņu uzpildei;

| e) | dabasgāzes piegādātājiem; un |
| --- | --- |

e)

dabasgāzes piegādātājiem; un

| f) | regulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par tvertņu izmantošanu. |
| --- | --- |

f)

regulatīvajām iestādēm, kas atbildīgas par tvertņu izmantošanu.

2.1.3.   Regulāra pārkvalificēšana

Tvertņu izgatavotājs, pamatojoties uz izmantošanu saskaņā ar šajā dokumentā izklāstītajiem ekspluatācijas nosacījumiem, sniedz ieteikumus par regulāru pārkvalificēšanu darbmūža laikā, veicot vizuālu pārbaudi vai testēšanu. Vismaz reizi 120 mēnešos pēc transportlīdzekļa ekspluatācijas uzsākšanas (transportlīdzekļa reģistrācijas), kā arī veicot jebkādu atkārtotu uzstādīšanu, veic visu tvertņu vizuālu pārbaudi, lai konstatētu ārējos bojājumus un nolietošanos, tostarp arī zem atbalstiem. Vizuālo pārbaudi saskaņā ar izgatavotāja specifikācijām veic tipa apstiprinātājas iestādes apstiprināts vai atzīts tehniskais dienests. Tvertnes bez marķējuma, kas ietver obligāto informāciju, vai ar marķējumu, kas ietver obligāto informāciju, taču tā nav salasāma, izņem no apgrozības. Ja tvertni var identificēt pēc izgatavotāja un sērijas numura, tam var nomainīt marķējumu un atļaut to atstāt apgrozībā.

2.1.4.   Sadursmēs cietušas tvertnes

Tvertnes, kas iesaistītas transportlīdzekļu sadursmē, no jauna pārbauda izgatavotāja pilnvarota aģentūra, ja vien iestāde, kam ir piekritība, nav norādījusi citādi. Tvertnes, kam sadursmē nav radušies trieciena radīti bojājumi, var atstāt apgrozībā; pretējā gadījumā tvertni nogādā izgatavotājam novērtēšanai.

2.1.5.   Ugunsgrēkos cietušas tvertnes

Tvertnes, kas cietušas ugunsgrēkā, no jauna pārbauda izgatavotāja pilnvarota aģentūra, vai atzīst par nederīgām un izņem no apgrozības.

2.2.   Maksimālais spiediens

Maksimālo pieļaujamo darba spiedienu (MPDS) nosaka izgatavotājs un tas atbilst primārā pārspiediena vārsta nominālajam iestatījumam. Maksimālais pieļaujamais darba spiediens ir mazāks par 26 MPA.

2.3.   Temperatūras diapazons

Šķidruma temperatūra tvertnēs var būt dažāda, no minimālās – 195 °C līdz maksimālajai 65 °C temperatūrai.

2.4.   Gāzes sastāvs

Ūdeņradis jāierobežo līdz diviem procentiem tilpumā, ja tvertnes izgatavotas no tērauda, un to galējā stiepes izturība pārsniedz 950 MPa.

2.5.   Ārējās virsmas

Tvertnes nav projektētas, lai tās varētu izturēt ilgstošu mehānisku vai ķīmisku iedarbību, piemēram, noplūdi no kravas, ko var pārvadāt transportlīdzekļos, vai būtiskus abrazīvus bojājumus, ko izraisa ceļu stāvoklis, un tie atbilst atzītiem uzstādīšanas standartiem. Tomēr uz tvertņu ārējām virsmām nejauši var iedarboties:

| a) | šķīdinātāji, skābes un sārmi, mēslošanas līdzekļi; un |
| --- | --- |

a)

šķīdinātāji, skābes un sārmi, mēslošanas līdzekļi; un

| b) | automobiļu šķidrumi, tostarp benzīns, hidrauliskie šķidrumi, glikols un eļļas. |
| --- | --- |

b)

automobiļu šķidrumi, tostarp benzīns, hidrauliskie šķidrumi, glikols un eļļas.

2.6.   Noplūde un novadīšana

Ja LNG tvertnes atrodas ilgstoši atrodas noslēgtā telpā (piemēram, ekspluatācijā), rūpīgi jāpārdomā dabasgāzes (vai citas degvielas) noplūde un novadīšana, lai novērstu apdraudējumu, ko rada degvielas izplūde noslēgtā telpā.

2.7.   Transportlīdzekļa LNG tvertņu konstrukcijas izturēšanas laiks (bez atslogošanas) ir vismaz piecas dienas pēc pilnas piepildes un konstrukcijas piepildes temperatūras/spiediena diapazona augstākajā punktā.

3.   KONSTRUKCIJAS APSTIPRINĀJUMS

3.1.   Vispārīgi

Tvertnes konstruktors vai izgatavotājs kopā ar apstiprinājuma pieteikumu tipa apstiprinātājai iestādei iesniedz šādu informāciju:

| a) | ekspluatācijas deklarācija (3.2. punkts); |
| --- | --- |

a)

ekspluatācijas deklarācija (3.2. punkts);

| b) | konstrukcijas dati (3.3. punkts); |
| --- | --- |

b)

konstrukcijas dati (3.3. punkts);

| c) | ražošanas dati (3.3.7. punkts); |
| --- | --- |

c)

ražošanas dati (3.3.7. punkts);

| d) | specifikāciju lapa (3.3.8. punkts); |
| --- | --- |

d)

specifikāciju lapa (3.3.8. punkts);

| e) | papildu pamatojošie dati (3.3.9.1. punkts). |
| --- | --- |

e)

papildu pamatojošie dati (3.3.9.1. punkts).

3.2.   Ekspluatācijas deklarācija

Ekspluatācijas deklarācijas mērķis ir sniegt norādījumus tvertņu lietotājiem un uzstādītājiem, kā arī informēt tipa apstiprinātāju iestādi vai tās iecelto pārstāvi. Ekspluatācijas deklarācijā ietver šādu informāciju:

| a) | paziņojums par to, ka tvertnes konstrukcija ir piemērota izmantošanai 4. punktā minētajos ekspluatācijas apstākļos tvertnes darbmūža laikā; |
| --- | --- |

a)

paziņojums par to, ka tvertnes konstrukcija ir piemērota izmantošanai 4. punktā minētajos ekspluatācijas apstākļos tvertnes darbmūža laikā;

| b) | darbmūža ilgums; |
| --- | --- |

b)

darbmūža ilgums;

| c) | minimālās prasības testiem un/vai pārbaudēm ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

c)

minimālās prasības testiem un/vai pārbaudēm ekspluatācijas laikā;

| d) | vajadzīgās spiediena samazināšanas ierīces; |
| --- | --- |

d)

vajadzīgās spiediena samazināšanas ierīces;

| e) | atbalsta metodes u. c., kas vajadzīgas, bet nav piegādāts; |
| --- | --- |

e)

atbalsta metodes u. c., kas vajadzīgas, bet nav piegādāts;

| f) | tvertnes konstrukcijas apraksts; |
| --- | --- |

f)

tvertnes konstrukcijas apraksts;

| g) | konstrukcijas izturēšanas laiks; |
| --- | --- |

g)

konstrukcijas izturēšanas laiks;

| h) | cita informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tvertnes drošu lietošanu un pārbaudi. |
| --- | --- |

h)

cita informācija, kas vajadzīga, lai nodrošinātu tvertnes drošu lietošanu un pārbaudi.

3.3.   Konstrukcijas dati

3.3.1.   Rasējumi

Rasējumos obligāti jābūt norādītai vismaz šādai informācijai:

| a) | nosaukums, atsauces numurs, izsniegšanas datums, kā arī, ja vajadzīgs, pārskatīšanas numuri un izsniegšanas datumi; |
| --- | --- |

a)

nosaukums, atsauces numurs, izsniegšanas datums, kā arī, ja vajadzīgs, pārskatīšanas numuri un izsniegšanas datumi;

| b) | atsauce uz šiem noteikumiem un tvertnes tips; |
| --- | --- |

b)

atsauce uz šiem noteikumiem un tvertnes tips;

| c) | visi spiediena trauka izmēri ar pielaidēm, tostarp ziņas par gala noslēgu formu un to minimālo biezumu, kā arī atverēm; |
| --- | --- |

c)

visi spiediena trauka izmēri ar pielaidēm, tostarp ziņas par gala noslēgu formu un to minimālo biezumu, kā arī atverēm;

| d) | tvertņu masa ar pielaidi; |
| --- | --- |

d)

tvertņu masa ar pielaidi;

| e) | materiālu specifikācijas kopā ar minimālajiem mehāniskajiem un ķīmiskajiem parametriem vai pielaižu diapazoniem; |
| --- | --- |

e)

materiālu specifikācijas kopā ar minimālajiem mehāniskajiem un ķīmiskajiem parametriem vai pielaižu diapazoniem;

| f) | citi dati, piemēram, testa minimālais spiediens. |
| --- | --- |

f)

citi dati, piemēram, testa minimālais spiediens.

3.3.2.   Sprieguma analīzes pārskats

Iesniedz sprieguma analīzes pārskatu.

Pieņemamas aprēķinu metodes ietver:

| a) | galīgo elementu; |
| --- | --- |

a)

galīgo elementu;

| b) | galīgo diferenci; |
| --- | --- |

b)

galīgo diferenci;

| c) | robeželementu; |
| --- | --- |

c)

robeželementu;

| d) | citu noteiktu metodi. |
| --- | --- |

d)

citu noteiktu metodi.

Iesniedz tabulu, kurā apkopotas pārskatā aprēķinātie spriegumi.

3.3.3.   Materiālu dati

Sniedz konstrukcijā izmantoto materiālu un materiālu parametru pielaižu sīku aprakstu.

3.3.4.   Konstrukcijas kvalificēšanas testu dati

Tvertnes materiālam, konstrukcijai, ražošanai un pārbaudei jābūt piemērotai paredzētajam lietojumam un jāatbilst to testu prasībām, kas noteiktas konkrētajai tvertnes konstrukcijai, kad tā tiek testēta, izmantojot atbilstīgas testēšanas metodes, kuras izklāstītas šā pielikuma A papildinājumā.

Testu datos dokumentē arī testa tvertņu izmērus, sieniņu biezumu un svaru.

3.3.5.   Ugunsdrošība

Norāda spiediena samazināšanas ierīču izvietojumu, kas aizsargā tvertni no piepešiem plīsumiem, ja tas tiek pakļauts A. papildinājuma A.1. punktā minētajiem uguns apstākļiem. Testa dati pamato minētās ugunsadrošības sistēmas efektivitāti.

3.3.6.   Tvertnes atbalsti

Sniedz ziņas par tvertnes atbalstiem vai par tvertnes atbalstiem paredzētajām prasībām saskaņā ar 4.11. punktu.

3.3.7.   Ražošanas dati

Sniedz ziņas par ražošanas procesiem un ražojumu testiem.

Turpmāk uzskaitītais atbilst EN 1251-2 (2000):

| a) | kvalitātes sistēma; |
| --- | --- |

a)

kvalitātes sistēma;

| b) | griezšana; |
| --- | --- |

b)

griezšana;

| c) | aukstā veidošana; |
| --- | --- |

c)

aukstā veidošana;

| d) | karstā veidošana; |
| --- | --- |

d)

karstā veidošana;

| e) | ražošanas pielaides; |
| --- | --- |

e)

ražošanas pielaides;

| f) | metināšana; |
| --- | --- |

f)

metināšana;

| g) | nemetināti savienojumi. |
| --- | --- |

g)

nemetināti savienojumi.

3.3.8.   Specifikāciju lapa

Specifikāciju lapā attiecībā uz katru tvertnes konstrukciju sniedz visu to dokumentu kopsavilkumu, kuros izklāstīta 5.1. punktā paredzētā informācija. Norāda katra dokumenta nosaukumu, atsauces numuru, labojumu skaitu un sākotnējās redakcijas, kā arī citu redakciju izdošanas datumus. Visus dokumentus paraksta vai parafē izdevējs. Specifikāciju lapai piešķir numuru un, ja vajadzīgs, labojumu numurus, ko var izmantot tvertnes konstrukcijas apzīmēšanai, un uz tās jābūt par konstrukciju atbildīgā inženiera parakstam. Specifikāciju lapā paredz vietu zīmogam, kas apliecina konstrukcijas reģistrāciju.

3.3.9.1.   Papildu pamatojošie dati

Ja vajadzīgs, sniedz papildu datus, ar ko pamato pieteikumu, piemēram, lietošanai paredzētā materiāla ekspluatācijas rezultāti vai konkrētās tvertnes konstrukcijas izmantošana citos ekspluatācijas apstākļos.

3.4.   Apstiprināšana un sertifikācija

3.4.1.   Pārbaude un testēšana

Atbilstības novērtējumu veic saskaņā ar šo noteikumu 11. punkta noteikumiem.

Lai nodrošinātu tvertnes atbilstību šiem noteikumiem, iestāde tos pārbauda saskaņā ar 4.10. punktu.

3.4.2.   Testa sertifikāts

Ja prototipa testēšanas rezultāti saskaņā ar 4.10. punktu ir apmierinoši, kompetentā iestāde izsniedz testa sertifikātu. Tests sertifikāta paraugs ir dots šā pielikuma D papildinājumā.

4.   PRASĪBAS

4.1.   Vispārīgi

Tvertņu konstrukcija aptver visus būtiskos aspektus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka ikviena saskaņā ar konstrukciju izgatavotā tvertne ir piemērota paredzētajam lietojumam norādītā darbmūža laikā.

4.2.   Konstrukcija

Šie noteikumi neparedz konstrukcijas formulas, bet gan nosaka, ka konstrukcijas piemērotība izvērtējama, veicot atbilstīgus aprēķinus un pierādot, ka tvertnes var sekmīgi izturēt šajos noteikumos noteiktos materiālu, konstrukcijas kvalificēšanas un ražošanas testus.

4.3.   Materiāli

Izmantotie materiāli ir piemēroti 2. punktā minētajiem ekspluatācijas apstākļiem. Konstrukcijā nedrīkst saskarties nesaderīgi materiāli. Konstrukcijas kvalificēšanas testi attiecībā uz materiāliem ir apkopoti 6.1. tabulā.

Degvielas tvertņu materiāliem un to piederumiem ir attiecīgi saderīgi ar:

| a) | LNG; |
| --- | --- |

a)

LNG;

| b) | citām vidēm un šķidrumiem, kas atrodas transportlīdzekļa vidē, piemēram, dzesinātājs, bremžu šķidrums un akumulatoru skābe. |
| --- | --- |

b)

citām vidēm un šķidrumiem, kas atrodas transportlīdzekļa vidē, piemēram, dzesinātājs, bremžu šķidrums un akumulatoru skābe.

Materiāliem, kurus izmanto zemās temperatūrās, jāatbilst ISO 21028-1 (2004) stigrības prasībām. Nemetāla materiāliem zemās temperatūras atbilstību apstiprina ar eksperimentālu metodi, ņemot vērā ekspluatācijas apstākļus.

Ārējam apvalkam izmantotie materiāli nodrošina izolācijas sistēmas viengabalainību, tas ir izgatavots no austentīta nerūsējošā tērauda, pagarinājums pie plaisāšanas, šķidra slāpekļa temperatūrā, ir vismaz 12 procenti.

Attiecībā uz iekšējo trauku nodrošina, ka materiāls spēj izturēt visas nogurumslodzes.

Iekšējam traukam nav jāpievieno korozijas pielaide. Citām virsmām, ja tās ir aizsargātas pret koroziju, nav jāpievieno korozijas pielaide.

Metināto trauku metinātajām šuvēm jābūt īpašībām, kuras līdzvērtīgas tām, kas noteiktas pamatmetālam visām temperatūrām, ar kādām materāls varētu saskarties.

4.3.1.   Sastāvs

Norāda visu tēraudu ķīmisko saturu un to definē vismaz pēc oglekļa, mangāna, silīcija, niķeļa, hroma un molibdēna satura un visiem citiem ar nolūku pievienotajiem sakausējumu elementiem.

4.3.2.   Stiepes tests

Iekšējā trauka metināta tērauda stiepes īpašības testē saskaņā ar EN 895:1995 un EN 6892-1:2009.

4.3.3.   Triecienizturības tests

Iekšējā trauka metināta tērauda triecienizturību testē saskaņā ar EN 1251-2:2000 un EN 10045-1:1990.

4.3.4.   Lieces tests

Iekšējā trauka metināta tērauda lieces īpašības testē saskaņā ar EN 910:1996.

4.3.5.   Metinātās šuves apskate

Iekšējā trauka metināta tērauda rentgenogrāfisko pārbaudi veic saskaņā ar EN 1251-2:2000 un EN 1435:1997.

4.4.   Testa spiediens

Ražošanā izmanto šādu minimālo iekšējā trauka minimālo spiedienu:

Ptesta = 1,3 (WP + 0,1) [MPa]

kur:

WP ir izteikts MPa.

4.5.   Sprieguma analīze

Veic sprieguma analīzi, lai pamatotu minimālo aprēķināto sieniņu biezumu. Lai pamatotu iekšējā atbalsta elementu konstrukciju, kad tā pakļauta šo noteikumu 18.4.4. punktā aprakstītajam paātrinājumam, veic sprieguma analīzi. Spriegums nedrīkst pārsniegt materiāla galējo stiepes izturību, kas aprēķināta ar lineāru sprieguma modeli. Iekšējā atbalsta elementu pieļaujamo spriegumu var neaprēķināt, ja var pierādīt, ka degvielas tvertne iztur 18.4.4. punktā noteikto paātrinājumu bez iekšējās tvertnes vai tās atbalstu struktūras bojājuma.

4.6.   Pārbaude un testēšana

Ar ražošanas kontroli nosaka programmas un procedūras:

| a) | ražošanas kontroles, testu un pieņemšanas kritērijiem; un |
| --- | --- |

a)

ražošanas kontroles, testu un pieņemšanas kritērijiem; un

| b) | periodiskas kontroles, testu un pieņemšanas kritērijiem ekspluatācijas laikā. Intervāli starp tvertņu ārējo virsmu pārbaudēm atbilst šā pielikuma 2.1.3. punktam. Šā pielikuma B papildinājumā sniegts metodisks līdzeklis attiecībā uz izgatavotāja norādījumiem par apkopi, izmantošanu un pārbaudi. |
| --- | --- |

b)

periodiskas kontroles, testu un pieņemšanas kritērijiem ekspluatācijas laikā. Intervāli starp tvertņu ārējo virsmu pārbaudēm atbilst šā pielikuma 2.1.3. punktam. Šā pielikuma B papildinājumā sniegts metodisks līdzeklis attiecībā uz izgatavotāja norādījumiem par apkopi, izmantošanu un pārbaudi.

4.7.   Ugunsdrošība

Visas tvertnes ir aizsargātas pret uguni ar spiediena samazināšanas ierīcēm. Tvertne, tās materiāli, spiediena samazināšanas ierīces un visi papildu izolācijas vai aizsargmateriāli tiek projektēti kā kopums, lai nodrošinātu atbilstīgu aizsardzību ugunsgrēka laikā testā, kas norādīts A.1. punktā (3.B pielikuma A papildinājums).

Spiediena samazināšanas ierīces testē saskaņā ar A.1. punktu (3.B pielikuma A papildinājums).

4.8.   (Rezervēts)

4.9.   Tvertnes atbalsti

Izgatavotājs norāda, kā tvertnes atbalstāmas, lai tās uzstādītu transportlīdzeklī. Izgatavotājs arī sniedz norādījumus par uzstādīšanu, tostarp maksimālo iespīlēšanas spēku un griezes momentu, kas nerada nepieļaujamu spriegumu tvertnē vai nesabojātu tvertnes virsmu.

4.10.   Konstrukcijas kvalificēšanas testi

Lai apstiprinātu katru tvertnes tipu, jāpierāda, ka materiāls, konstrukcija, ražošana un pārbaude atbilst tās paredzētajam lietojumam un atbilst attiecīgām materiāla kvalificēšanas testu prasībām, kas apkopotas šā pielikuma 6.1. tabulā, un tvertnes kvalifikācijas testu prasībām, kas apkopotas šā pielikuma 6.2. tabulā; visus testus veic saskaņā ar attiecīgajām testa metodēm, kā aprakstīts šā pielikuma A papildinājumā. Testa tvertnes izvēlas un testos piedalās kompetentā iestāde. Ja testi tiek veikti lielākam skaitam tvertņu, nekā paredzēts šajā pielikumā, dokumentē visus rezultātus.

4.11.   Ražojumu pārbaudes un testi

Sniedz ziņas par ražošanas procesiem un testiem.

Turpmāk uzskaitītais atbilst EN 1251-2 2000:

| a) | pārbaudes posmi; |
| --- | --- |

a)

pārbaudes posmi;

| b) | ražošanas kontroles testēšanas plāni; |
| --- | --- |

b)

ražošanas kontroles testēšanas plāni;

| c) | nesagraujoša testēšana; |
| --- | --- |

c)

nesagraujoša testēšana;

| d) | rektifikācija; |
| --- | --- |

d)

rektifikācija;

| e) | spiediena testēšana. |
| --- | --- |

e)

spiediena testēšana.

4.12.   Testa prasību neizpildīšana

Ja netiek izpildītas testa prasības, veic atkārtotu testēšanu:

| a) | ja ir pierādījumi par kļūmi, veicot testu, vai mērījumu kļūdu, veic atkārtotu testu. Ja šā testa rezultāts ir apmierinošs, pirmo testu neņem vērā; |
| --- | --- |

a)

ja ir pierādījumi par kļūmi, veicot testu, vai mērījumu kļūdu, veic atkārtotu testu. Ja šā testa rezultāts ir apmierinošs, pirmo testu neņem vērā;

| b) | ja tests veikts pareizi, nosaka testa neizdošanās iemeslu. |
| --- | --- |

b)

ja tests veikts pareizi, nosaka testa neizdošanās iemeslu.

Ja testa neizdošanās iemesls radies nesagraujošo testu laikā, visus identificētos bojātos balonus noraida vai remontē, izmantojot apstiprinātu metodi. Šādā gadījumā tvertnes, kas nav noraidītas, uzskata par jaunu partiju. No jauna veic visus attiecīgos prototipa vai partijas testus, kas vajadzīgi, lai pierādītu jaunās partijas pieņemamību. Ja viena vai vairāku testu rezultāti vismaz daļēji ir neapmierinoši, visas partijas tvertnes noraida.

4.13.   Izmaiņas konstrukcijā

Izmaiņas konstrukcijā ir jebkuras izmaiņas attiecībā uz konstrukcijas materiālu izvēli vai izmēru izmaiņām, kas nav uzskatāmas par parastām ražošanas pielaidēm.

Nelielas izmaiņas konstrukcijā atļauts kvalificēt, izmantojot reducētu testa programmu. Attiecībā uz izmaiņām konstrukcijā, kas norādītas 6.4. tabulā, veic tabulā norādīto konstrukcijas kvalificēšanas testēšanu.

6.1. tabula

Materiālu konstrukcijas kvalificēšanas tests

| Iekšējā trauka materiāls | Šā pielikuma attiecīgais punkts |
| --- | --- |
| Stiepes tests | 4.3.2. |
| Triecienizturības tests | 4.3.3. |
| Lieces tests | 4.3.4. |
| Metinātās šuves apskate | 4.3.5. |

Iekšējā trauka materiāls

Šā pielikuma attiecīgais punkts

Stiepes tests

4.3.2.

Triecienizturības tests

4.3.3.

Lieces tests

4.3.4.

Metinātās šuves apskate

4.3.5.

6.2. tabula

Tvertņu konstrukcijas kvalificēšanas testi

| | Tests un atsauce pielikumā |
| --- | --- |
| Aizdegšanās tests | 3.B pielikuma A papildinājuma A.1. punkts |
| Krišanas tests | 3.B pielikuma A papildinājuma A.2. punkts |
| Izturēšanas laika tests | 3.B pielikuma A papildinājuma A.3. punkts |

Tests un atsauce pielikumā

Aizdegšanās tests

3.B pielikuma A papildinājuma A.1. punkts

Krišanas tests

3.B pielikuma A papildinājuma A.2. punkts

Izturēšanas laika tests

3.B pielikuma A papildinājuma A.3. punkts

6.3. tabula

Ražojumu pārbaudes svarīgākās prasības

Kvalitātes pārbaude

Ražošanas kontroles testu plāksnes

Nesagraujoša testēšana

Spiediena tests

6.4. tabula

Izmaiņas konstrukcijā

| | Testa veids |
| --- | --- |
| Konstrukcijas izmaiņas | A.1. | Aizdegšanās |

Testa veids

Konstrukcijas izmaiņas

A.1.

Aizdegšanās

| A.2 | Krišana |
| --- | --- |

A.2

Krišana

| A.3 | Izturēšanas laiks |
| --- | --- |

A.3

Izturēšanas laiks

Diametra izmaiņas > 20 %

X

X

X

Garuma izmaiņas > 50 %

X

X

X

Darba spiediena izmaiņas > 20 %

X

X

X

Izolācijas materiāls/metode

X

X

4.14.   Spiediena tests

Katrai tvertnei veic spiediena testu saskaņā ar A.4. punktu (3.B pielikuma A papildinājums).

4.15.   Tvertņu konstrukcijas kvalificēšanas testi

4.15.1.   Vispārīgi

Kvalificēšanas testus veic gatavām tvertnēm, kas faktiski reprezentē normālu ražošanas procesu un kam piestiprināts identifikācijas marķējums. Izvēle, kontrole un rezultātu dokumentēšana atbilst 4.11. punktā minētajām prasībām.

4.15.2.   Aizdegšanās tests

Testus veic saskaņā ar A.1. punktu (3.B pielikuma A papildinājums), un tie atbilst minētajā punktā noteiktajām prasībām.

5.   MARĶĒJUMI

5.1.   Izgatavotājs uz katras tvertnes nodrošina skaidru, neizdzēšamu marķējumu, kura augstums nav mazāks par 6 mm. Marķējums ir vai nu uz pielīmējamām etiķetēm vai piemetinātām plaksnēm. Pielīmējamās etiķetes un to piestiprināšana atbilst ISO 7225 vai līdzvērtīgam standartam. Atļauts izmantot saliktas etiķetes vai plāksnes, kurām jābūt novietotām tā, lai tās netiktu aizsegtas ar montāžas skavām. Uz katras tvertnes, kas atbilst šā pielikuma prasībām, ir turpmāk minētais marķējums.

| a) | Obligātā informācija:






  i) | “TIKAI LNG”; |
| --- | --- | --- |

a)

Obligātā informācija:

i)

“TIKAI LNG”;

| ii) | izgatavotāja identifikācija; |
| --- | --- |

ii)

izgatavotāja identifikācija;

| iii) | tvertnes identifikācija (derīgs detaļas numurs un katrai tvertnei vienreizējs sērijas numurs); |
| --- | --- |

iii)

tvertnes identifikācija (derīgs detaļas numurs un katrai tvertnei vienreizējs sērijas numurs);

| iv) | darba spiediens un temperatūra; |
| --- | --- |

iv)

darba spiediens un temperatūra;

| v) | noteikumu numurs kopā ar tvertnes tipu un sertifikācijas reģistra numuru; |
| --- | --- |

v)

noteikumu numurs kopā ar tvertnes tipu un sertifikācijas reģistra numuru;

| vi) | spiediena samazināšanas ierīces un/vai vārsti, ko atļauts lietot kopā ar tvertni, vai veids, kādā saņemt informāciju par kvalificētām ugunsdrošības sistēmām; |
| --- | --- |

vi)

spiediena samazināšanas ierīces un/vai vārsti, ko atļauts lietot kopā ar tvertni, vai veids, kādā saņemt informāciju par kvalificētām ugunsdrošības sistēmām;

| vii) | ja izmanto etiķetes, visām tvertnēm uz atklātas metāla virsmas ir uzspiests vienreizējs identifikācijas numurs, lai būtu iespējama izsekošana gadījumā ja etiķete ir iznīcināta. |
| --- | --- |

vii)

ja izmanto etiķetes, visām tvertnēm uz atklātas metāla virsmas ir uzspiests vienreizējs identifikācijas numurs, lai būtu iespējama izsekošana gadījumā ja etiķete ir iznīcināta.

| b) | Neobligātā informācija:
  uz atsevišķas(-ām) etiķetes(-ēm) var būt norādīta šāda neobligātā informācija:






  i) | gāzes temperatūras diapazons, piem., – 195 °C līdz 65 °C; |
| --- | --- | --- |

b)

Neobligātā informācija:

uz atsevišķas(-ām) etiķetes(-ēm) var būt norādīta šāda neobligātā informācija:

i)

gāzes temperatūras diapazons, piem., – 195 °C līdz 65 °C;

| ii) | tvertnes nominālais ūdens tilpums ar precizitāti līdz diviem zīmīgiem cipariem, piemēram, 120 litri; |
| --- | --- |

ii)

tvertnes nominālais ūdens tilpums ar precizitāti līdz diviem zīmīgiem cipariem, piemēram, 120 litri;

| iii) | sākotnējā spiediena testa datums (mēnesis un gads). |
| --- | --- |

iii)

sākotnējā spiediena testa datums (mēnesis un gads).

Marķējumu izvieto noteiktajā secībā, bet specifiskais izkārtojums var būt atšķirīgs atbilstoši pieejamam laukumam. Pieņemams obligātās informācijas piemērs ir šāds.

| TIKAI LNG

  Izgatavotājs/detaļas numurs/sērijas numurs
  1,6 MPa (16 bāri)/– 160 °C
  EEK N 110 LNG (reģistrācijas Nr. ...)
  “Izmantot tikai izgatavotāja apstiprinātas spiediena samazināšanas ierīces” |
| --- |

TIKAI LNG

Izgatavotājs/detaļas numurs/sērijas numurs

1,6 MPa (16 bāri)/– 160 °C

EEK N 110 LNG (reģistrācijas Nr. ...)

“Izmantot tikai izgatavotāja apstiprinātas spiediena samazināšanas ierīces”

6.   SAGATAVOŠANA NOSŪTĪŠANAI

Pirms nosūtīšanas no ražotnes katras tvertnes iekšpusi iztīra. Tvertnēm, kas nav tūlīt noslēgtas, uzliekot vārstu un drošības ierīces, ja tādas piemērojamas, visas atveres ir noslēgtas ar aizbāžņiem, kas neļauj iekļūt mitrumam un aizsargā vītnes.

Pircējs saņem izgatavotāja ekspluatācijas deklarāciju un visu vajadzīgo informāciju, lai nodrošinātu pareizu tvertnes apkopi, izmantošanu un pārbaudi ekspluatācijas laikā. Deklarācija atbilst šā pielikuma D papildinājumam.

A papildinājums

TESTA METODES

A.1.   AIZDEGŠANĀS TESTS

A.1.1.   Vispārīgi

Aizdegšanās testi paredzēti, lai pierādītu, ka gatavas tvertnes ar konstrukcijā norādīto ugunsdrošības sistēmu (tvertnes vārsts, pārspiediena vārsti un/vai integrēta termiskā izolācija) netiek pārrauti, kad tos testē noteiktos ugunsgrēka apstākļos. Ja aizdegšanās testa laikā tvertne tiek pārrauta, jāievēro ārkārtēja piesardzība.

A.1.2.   Tvertnes sagatavošana

Iekšējai tvertnei jābūt tādā pašā temperatūrā kā LNG temperatūra. Šo prasību uzskata par izpildītu, ja iepriekšējo 24 stundu laikā degvielas tvertnē bija šķidrās LNG tilpums, kas vienāds ar vismaz pusi no iekšējās tvertnes tilpuma.

Degvielas tvertni piepilda ar LNG tā, lai ar masas mērījumu sistēmu izmērītais daudzums ir 10 % robežās no maksimālā atļautā pilnā daudzuma, kas var būt iekšējā tvertnē.

A.1.3.   Uguns avots

Uguns garums un platums pārsniedz tvertnes plāna izmērus par 0,1 m. Norādes par piemērota uguns testa veikšanu ir ISO 11439. Visu testa laiku vidējai temperatūrai jābūt virs 590 °C.

Uguns avotam var izmantot jebkāda veida degvielu, ja tā nodrošina vienmērīgu karstumu, kas ir pietiekams noteiktās testa temperatūras uzturēšanai, līdz spiediens no tvertnes tiek izlaists. Izvēloties degvielu, ņem vērā apsvērumus par gaisa piesārņojumu. Uguns izvietojumu reģistrē pietiekami detalizēti, lai nodrošinātu to, ka karstuma pievade tvertnei ir reproducējama. Ja testa laikā rodas jebkāds uguns avota defekts vai mainīgums, rezultāts uzskatāms par nederīgu.

A.1.4.   Temperatūras un spiediena mērījumi

Vidējā temperatūra, ko mēra ar diviem vai vairāk termoelementiem, 10 mm zem degvielas tvertnes ir vismaz 590 °C.

Termoelementu temperatūru un spiedienu tvertnē testa laikā reģistrē ar 30 sekunžu vai mazāku intervālu.

A.1.5.   Vispārīgas testa prasības

Testa sākumā degvielas tvertnes spiediens ir 0,1 MPa robežās no LNG iekšējās tvertnes piesātinājuma spiediena.

Mēra laika sprīdi no mirkļa, kad vidējā temperatūra pirmo reizi sasniedz 590 °C, līdz primārā pārspiediena vārsta atvēršanās brīdim.

Kad pārspiediena vārsts atveras, testu turpina līdz beidzas izplūde no pārspiediena vārsta.

A.1.6.   Pieņemami rezultāti

Degvielas tvertnes izturēšanas laiks, kas ir laika sprīdis pirms pārspiediena vārsta atvēršanās, ārēja uguns iedarbībā ir ne mazāks par piecām minūtēm.

Degvielas tvertne nedrīkst tikt pārrauta un spiediens iekšējā tvertnē nedrīkst pārsniegt iekšējās tvertnes pieļaujamo kļūdas diapazonu. Sekundārais pārspiediena vārsts mazina spiedienu iekšējā tvertnē līdz 3.B pielikuma 4.4. punktā noteiktajam testa spiedienam.

A.2.   KRIŠANAS TESTS

Katrai degvielas tvertņu saimei veic krišanas testu, lai pārbaudītu tvertnes viengabalainību. Krišanas tests ietver degvielas tvertnes 9 m krišanas testu uz tvertnes kritiskās zonas (kas nav cauruļu gals) un 3 m krišanas tests uz cauruļu gala. Tvertnē jābūt šķidra skābekļa pilnam svaram, kas piesātināts ar pusi darba spiediena. Nākamās stundas laikā pēc krišanas testa nedrīkst būt produkta zaudējumi, kā vien pārspiediena vārsta darbības rezultātā un tvaiki starp ielietni un sekundāro pārspiediena vārstu, ja krišanas tests skar ielietni. Vakuuma zaudējums, trauka, cauruļu un cauruļu aizsardzības saspiešanās un atbalsta struktūras bojājumi ir pieļaujami.

Tvertnei veic vertikālu krišanas testu un tas krīt uz cietas, līdzenas, nestigras, gludas un horizontālas virsmas uz zonām, kas definētas tālāk. Testa veikšanai tvertni iekar iepriekš minētajā minimālajā augstumā virs zemes punktā, kas ir diametrāli pretējs trieciena zonai tā, lai smaguma centrs ir vertikāli virs tā.

Arī degvielas sūkņiem un citiem tvertnes piederumiem jāatbilst tvertnes krišanas testa prasībām un tiem kā testa daļai ir jābūt piestiprinātiem.

A.3.   IZTURĒŠANAS LAIKA TESTS

tvertni piepilda 10 % robežā no LNG maksimālā atļautā pilnā daudzuma izgatavotāja noteiktajā konstrukcijas uzpildes temperatūras/spiediena diapazona augstākajā punktā. Hidrostatisko spiedienu reģistrē katru minūti vismaz 120 stundas apkārtējās vides temperatūrā 20 °C ± 5 °C. Hidrostatiskajam spiedienam jābūt stabilam (10 kPa robežas) vai tas visā testa laikā palielinās. Mēra kombinēto tvertnes un satura svaru un pārbauda, ka tas visa testa laikā ir stabils (1 % robežās); testa laikā nav pieņemama jebkura šķidruma izdalīšanās (hermētiskums). Pieņemams izmērītais hidrostatiskais spiediens pēc 120 vai vairāk stundām ir zemāks nekā nominālais tvertnes primārā pārspiediena vārsta uzstādījums. Ja hidrostatiskais spiediens ir zemāks nekā nominālais primārā pārspiediena vārsta uzstādījums pēc 120 stundām, testu var turpināt līdz šis spiediens tiek sasniegts un izgatavotāja konstrukcijas uzpildes temperatūras/spiediena diapazona augstāko punktu var definēt kā hidrostatisko spiedienu, kas reģistrēts 120 stundas pirms nominālā primārā pārspiediena vārsta uzstādījuma sasniegšanas. Izgatavotājs var arī noteikt izturēšanas laiku, kas ir ilgāks par 120 stundām, vai izturēšanas laiku (ilgāks nekā 120 stundas) pret konstrukcijas uzpildes temperatūras/spiediena attiecību, balstoties uz reģistrēto hidrostatiskā spiediena laika vēsturi.

A.4.   SPIEDIENA TESTS

Katru iekšējo trauku pārbauda testa spiedienā, kā definēts 3.B pielikuma 4.4. punktā, saglabājot vismaz 30 sekundes bez noplūdes pazīmēm, redzamas deformācijas vai citiem bojājumiem.

B papildinājums

PĀRSKATA VEIDLAPA

Piezīme. Šis papildinājums nav obligāta šā pielikuma sastāvdaļa.

Izmanto šādas veidlapas:

| 1. | Trauka apraksts un sērijas numurs |
| --- | --- |

1.

Trauka apraksts un sērijas numurs

| 2. | Spiediena samazināšanas vārstu, manuālo vārstu, uzpildes savienojumu utt. atbilstības sertifikāti |
| --- | --- |

2.

Spiediena samazināšanas vārstu, manuālo vārstu, uzpildes savienojumu utt. atbilstības sertifikāti

| 3. | Rentgenogrāfiskā testa protokols – metinātas šuves |
| --- | --- |

3.

Rentgenogrāfiskā testa protokols – metinātas šuves

| 4. | Mehāniskā testa protokols – kopējais stiepes tests, lieces tests, trieciena tests |
| --- | --- |

4.

Mehāniskā testa protokols – kopējais stiepes tests, lieces tests, trieciena tests

| 5. | Materiālu testa protokoli – visas iekšējās tvertnes tērauda sastāvdaļas |
| --- | --- |

5.

Materiālu testa protokoli – visas iekšējās tvertnes tērauda sastāvdaļas

C papildinājums

TVERTNES IZGATAVOTĀJA INSTRUKCIJAS PAR TVERTŅU APKOPI, IZMANTOŠANU UN PĀRBAUDI

C.1.   VISPĀRĪGI

Šā papildinājuma galvenais uzdevums ir nodrošināt to, lai tvertnes pircēji, izplatītāji, uzstādītāji un lietotāji saņemtu informāciju par drošu tvertnes lietošanu visā tās darbmūža garumā.

C.2.   IZPLATĪŠANA

Izgatavotājs informē pircēju, ka instrukcijas jānodod visām tvertnes izplatīšanā, apkopē, uzstādīšanā un lietošanā iesaistītajām pusēm. Dokumentu var pavairot, lai iegūtu pietiekamu skaitu kopiju šādam mērķim, tomēr tam jābūt marķētam, lai dotu norādi uz piegādātajām tvertnēm.

C.3.   ATSAUCE UZ ESOŠAJIEM KODEKSIEM, STANDARTIEM UN NOTEIKUMIEM

Atsaucoties uz valsts vai atzītiem kodeksiem, standartiem vai noteikumiem, var noteikt īpašas instrukcijas.

C.4.   TVERTNES APKOPE

Apkopes procedūras nodrošina, lai tvertnēm apkopes laikā nerodas nepieņemami bojājumi vai piesārņojums.

C.5.   UZSTĀDĪŠANA

Sniedz uzstādīšanas instrukcijas, lai uzstādīšanas un normālas ekspluatācijas laikā visā darbmūža garumā tvertnēm nerastos nepieņemami bojājumi.

Ja izgatavotājs ir norādījis stiprinājumus, instrukcijās attiecīgā gadījumā jānorāda detalizēta informācija, piemēram, par stiprinājumu konstrukciju, elastīgu blīvju materiālu izmantošanu, pareizu pievilkšanas griezes momentu un izvairīšanos no tvertnes pakļaušanas tiešai ķīmiskas un mehāniskas kontakta vides iedarbībai.

Ja izgatavotājs nav norādījis stiprinājumus, izgatavotājam jāvērš pircēja uzmanība uz transportlīdzekļa stiprinājumu sistēmas iespējamo ilgtermiņa ietekmi, piemēram, transportlīdzekļa korpusa kustībām un tvertnes izplešanās/saraušanās īpašībām ekspluatācijas spiediena un temperatūras apstākļos.

Attiecīgā gadījumā pircēja uzmanība jāvērš uz vajadzību nodrošināt iekārtas, kurās nav iespējama šķidrumu vai cietu vielu uzkrāšanās, izraisot tvertnes materiāla bojājumus.

Norāda atbilstīgu spiediena samazināšanas ierīci, kāda uzstādāma tvertnei.

C.6.   TVERTŅU IZMANTOŠANA

Izgatavotājs vērš pircēja uzmanību uz paredzētajiem ekspluatācijas apstākļiem, kas noteikti šajos noteikumos, īpaši uz tvertnes maksimālo pieļaujamo spiedienu.

C.7.   PĀRBAUDES LIETOŠANAS LAIKĀ

Izgatavotājs skaidri norāda lietotāja pienākumu ievērot prasības par tvertnes pārbaudēm (piem., intervālu starp atkārtotām pārbaudēm, ko veic pilnvarots personāls). Šī informācija atbilst konstrukcijas apstiprināšanas prasībām.

D papildinājums

PĀRSKATA VEIDLAPA NR. 1

Piezīme. Šis papildinājums nav obligāta šā pielikuma sastāvdaļa.

Izmanto šādas veidlapas:

| 1. | 1. veidlapa. Izgatavotāja pārskats un atbilstības sertifikāts |
| --- | --- |

1.

1. veidlapa. Izgatavotāja pārskats un atbilstības sertifikāts

| 2. | Izgatavotājs: ... |
| --- | --- |

2.

Izgatavotājs: ...

| 3. | Adrese: ... |
| --- | --- |

3.

Adrese: ...

| 4. | Reģistrācijas numurs: ... |
| --- | --- |

4.

Reģistrācijas numurs: ...

| 5. | Izgatavotāja marķējums un numurs: ... |
| --- | --- |

5.

Izgatavotāja marķējums un numurs: ...

| 6. | Sērijas numurs: no ... līdz ... (ieskaitot) ... |
| --- | --- |

6.

Sērijas numurs: no ... līdz ... (ieskaitot) ...

| 7. | Tvertnes apraksts ... |
| --- | --- |

7.

Tvertnes apraksts ...

| 8. | IZMĒRS: ārējais diametrs: ... mm; ... garums: ... mm; |
| --- | --- |

8.

IZMĒRS: ārējais diametrs: ... mm; ... garums: ... mm;

| 9. | Uz tvertnes pleca vai uz etiķetēm uzspiestais marķējums ir šāds:






  a) | “Tikai LNG”: ... |
| --- | --- | --- |

9.

Uz tvertnes pleca vai uz etiķetēm uzspiestais marķējums ir šāds:

a)

“Tikai LNG”: ...

| b) | “NEIZMANTOT PĒC”: ... |
| --- | --- |

b)

“NEIZMANTOT PĒC”: ...

| c) | “Izgatavotāja marķējums”: ... |
| --- | --- |

c)

“Izgatavotāja marķējums”: ...

| d) | Sērijas un detaļas numurs: ... |
| --- | --- |

d)

Sērijas un detaļas numurs: ...

| e) | Darba spiediens (MPa): ... |
| --- | --- |

e)

Darba spiediens (MPa): ...

| f) | Noteikumi Nr.: ... |
| --- | --- |

f)

Noteikumi Nr.: ...

| g) | Ugunsdrošības tips: ... |
| --- | --- |

g)

Ugunsdrošības tips: ...

| h) | Sākotnējā testa datums (mēnesis un gads): ... |
| --- | --- |

h)

Sākotnējā testa datums (mēnesis un gads): ...

| i) | Tukšas tvertnes taras masa (kg): ... |
| --- | --- |

i)

Tukšas tvertnes taras masa (kg): ...

| j) | Pilnvarotās iestādes vai inspektora atzīme: ... |
| --- | --- |

j)

Pilnvarotās iestādes vai inspektora atzīme: ...

| k) | Ūdens tilpums (l): ... |
| --- | --- |

k)

Ūdens tilpums (l): ...

| l) | Testa spiediens (MPa): ... |
| --- | --- |

l)

Testa spiediens (MPa): ...

| m) | Jebkādi īpaši norādījumi: ... |
| --- | --- |

m)

Jebkādi īpaši norādījumi: ...

| 10. | Katra tvertne ir izgatavota atbilstoši visām Noteikumu Nr. ... prasībām saskaņā ar iepriekš minēto tvertnes aprakstu. Pievienoti nepieciešamie testu rezultātu pārskati. |
| --- | --- |

10.

Katra tvertne ir izgatavota atbilstoši visām Noteikumu Nr. ... prasībām saskaņā ar iepriekš minēto tvertnes aprakstu. Pievienoti nepieciešamie testu rezultātu pārskati.

| 11. | Ar šo apliecinu, ka iesniegtie testu rezultāti visos aspektos ir apmierinoši un atbilst iepriekš norādītajām tipa prasībām. |
| --- | --- |

11.

Ar šo apliecinu, ka iesniegtie testu rezultāti visos aspektos ir apmierinoši un atbilst iepriekš norādītajām tipa prasībām.

| 12. | Komentāri: ... |
| --- | --- |

12.

Komentāri: ...

| 13. | Kompetentā iestāde: ... |
| --- | --- |

13.

Kompetentā iestāde: ...

| 14. | Inspektora paraksts: ... |
| --- | --- |

14.

Inspektora paraksts: ...

| 15. | Izgatavotāja paraksts: ... |
| --- | --- |

15.

Izgatavotāja paraksts: ...

| 16. | Vieta, datums: ... |
| --- | --- |

16.

Vieta, datums: ...

---

4.A PIELIKUMS

Noteikumi par CNG automātiskā vārsta, vienvirziena vārsta, pārspiediena vārsta, spiediena samazināšanas ierīces (siltumjutīga), pārplūdes vārsta, manuālā vārsta un spiediena samazināšanas ierīces (spiedienjutīga) apstiprināšanu

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR NOTEIKT PRASĪBAS AUTOMĀTISKĀ VĀRSTA, VIENVIRZIENA VĀRSTA, PĀRSPIEDIENA VĀRSTA, SPIEDIENA SAMAZINĀŠANAS IERĪCES UN PĀRPLŪDES VĀRSTA APSTIPRINĀŠANAI.

2.   CNG AUTOMĀTISKAIS VĀRSTS

2.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots CNG automātiskais vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar CNG, ir savietojami ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

2.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

2.2.1.   CNG automātiskā vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) bez noplūdes un deformācijas.

2.2.2.   CNG automātiskā vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas būtu hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (sk. 5.B pielikumu).

2.2.3.   Normālā, izgatavotāja noteiktā darba pozīcijā CNG automātiskais vārsts darbojas 20 000 reizes; pēc tam tas tiek deaktivēts. Automātiskais vārsts paliek hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

2.2.4.   Ja automātiskais vārsts vadītas apstāšanās fāzes laikā ir aizvērts, tad vārstam testa laikā saskaņā ar iepriekš 2.2.3. punktā minēto veic šādu darbību:

| a) | 200 000 ciklu (marķējums “H1”), ja dzinējs, transportlīdzeklim apstājoties, izslēdzas; |
| --- | --- |

a)

200 000 ciklu (marķējums “H1”), ja dzinējs, transportlīdzeklim apstājoties, izslēdzas;

| b) | 500 000 ciklu (marķējums “H2”), ja papildus a) minētajam dzinējs automātiski izslēdzas, kad transportlīdzeklis brauc vienīgi ar elektromotoru; |
| --- | --- |

b)

500 000 ciklu (marķējums “H2”), ja papildus a) minētajam dzinējs automātiski izslēdzas, kad transportlīdzeklis brauc vienīgi ar elektromotoru;

| c) | 1 000 000 ciklu (marķējums “H3”), ja papildus a) vai b) minētajam dzinējs automātiski izslēdzas, kad ir atlaists akseleratora pedālis.
  Neatkarīgi no iepriekš minētajiem noteikumiem uzskata, ka vārsts, kas atbilst b) apakšpunkta prasībām, atbilst arī a) apakšpunkta prasībām, un vārsts, kas atbilst c) apakšpunkta prasībām, atbilst arī a) un b) apakšpunkta prasībām. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 ciklu (marķējums “H3”), ja papildus a) vai b) minētajam dzinējs automātiski izslēdzas, kad ir atlaists akseleratora pedālis.

Neatkarīgi no iepriekš minētajiem noteikumiem uzskata, ka vārsts, kas atbilst b) apakšpunkta prasībām, atbilst arī a) apakšpunkta prasībām, un vārsts, kas atbilst c) apakšpunkta prasībām, atbilst arī a) un b) apakšpunkta prasībām.

2.2.5.   CNG automātiskā vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

2.3.   Elektrisko sistēmu, ja tāda ir, izolē no automātiskā vārsta korpusa. Izolācijas pretestība ir > 10 ΜΩ.

2.4.   Automātiskais vārsts, ko aktivē elektriskā strāva, ir “aizvērtā” pozīcijā, kad strāva ir atslēgta.

2.5.   Automātiskajam vārstam jāatbilst sastāvdaļu klases testa procedūrām saskaņā ar shēmu šo noteikumu 3. punkta 1-1. attēlā.

3.   VIENVIRZIENA VĀRSTS

3.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots vienvirziena vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar CNG, ir savietojami ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

3.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

3.2.1.   Vienvirziena vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) bez noplūdes un deformācijas.

3.2.2.   Vienvirziena vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas būtu (ārēji) hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

3.2.3.   Normālā, izgatavotāja noteiktā darba pozīcijā vienvirziena vārsts darbojas 20 000 reizes; pēc tam tas tiek deaktivēts. Vienvirziena vārsts paliek (ārēji) hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

3.2.4.   Vienvirziena vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

3.3.   Vienvirziena vārstam jāatbilst sastāvdaļas klases testa procedūrām saskaņā ar shēmu šo noteikumu 3. punkta 1-1. attēlā.

4.   PĀRSPIEDIENA VĀRSTS UN SPIEDIENA SAMAZINĀŠANAS IERĪCE

4.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots pārspiediena vārsts un spiediena samazināšanas ierīce, kas darbības laikā ir saskarē ar CNG, ir savietojami ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

4.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

4.2.1.   Nulles klases pārspiediena vārsta un spiediena samazināšanas ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa), ar aizvērtu atveri.

4.2.2.   Pirmās klases pārspiediena vārsta un spiediena samazināšanas ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā būtu hermētiska pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa), ar aizvērtu atveri (skatīt 5.B pielikumu).

4.2.3.   Pirmās un otrās klases pārspiediena vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas ar aizvērtām atverēm būtu hermētisks pie spiediena, kas divas reizes pārsniedz darba spiedienu.

4.2.4.   Spiediena samazināšanas ierīces konstrukcija ir tāda, lai atvērtu drošinātāju 110 ± 10 °C temperatūrā.

4.2.5.   Nulles klases pārspiediena vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas darbotos temperatūrā no – 40 °C līdz 85 °C.

4.3.   Pārspiediena vārstam un spiediena samazināšanas ierīcei jāatbilst sastāvdaļu klases testa procedūrām saskaņā ar shēmu šo noteikumu 3. punkta 1-1. attēlā.

5.   PĀRPLŪDES VĀRSTS

5.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots pārplūdes vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar CNG, ir savietojami ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

5.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

5.2.1.   Pārplūdes vārsta konstrukcija, ja tas nav integrēts tvertnē, ir tāda, lai vārsts izturētu spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

5.2.2.   Pārplūdes vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas būtu hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

5.2.3.   Pārplūdes vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

5.3.   Pārplūdes vārsts ir uzstādīts konteinera iekšpusē.

5.4.   Pārplūdes vārsts ir konstruēts ar apvadu, lai būtu iespējama spiediena izlīdzināšana.

5.5.   Pārplūdes vārstam jānoslēdzas, ja spiediena atšķirība virs vārsta ir 650 kPa.

5.6.   Kad pārplūdes vārsts ir noslēgtā pozīcijā, apvada plūsma caur vārstu nedrīkst pārsniegt 0,05 m3/min pie 10 000 kPa liela diferenciālā spiediena.

5.7.   Ierīcei jāatbilst sastāvdaļu klases testa procedūrām, kas norādītas shēmā šo noteikumu 3. punkta 1-1. attēlā, izņemot pārspiedienu, ārēju noplūdi, izturību pret sausa karstuma testu un vecināšanu ozona ietekmē.

6.   MANUĀLAIS VĀRSTS

6.1.   Nulles klases manuālā vārsta ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā izturētu spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu.

6.2.   Nulles klases manuālā vārsta ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā darbotos temperatūrā no – 40 °C līdz 85 °C.

6.3.   Manuālā vārsta ierīces prasības

Vienam paraugam šādi veic noguruma testu pie spiediena cikliskuma ātruma, kas nepārsniedz četrus ciklus minūtē: tur 20 °C temperatūrā, kamēr 2 000 ciklus hermetizē no 2 MPa līdz 26 MPa.

7.   SPIEDIENA SAMAZINĀŠANAS IERĪCE (SPIEDIENJUTĪGA)

7.1.   Materiāli, no kuriem izgatavota SSI (spiedienjutīga), kas darbības laikā ir saskarē ar CNG, ir savietojami ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kā aprakstīts 5.D pielikumā.

7.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

7.2.1.   Nulles klases SSI (spiedienjutīga) konstrukcija ir tāda, lai tā darbotos temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

7.2.2.   Pārraušanas spiediens apkārtējās vides temperatūrā un maksimālajā darbības temperatūrā, kā norādīts 5.O pielikumā, ir 34 MPa ± 10 %.

7.3.   Ierīcei jāatbilst sastāvdaļas klases testa procedūrām, kas norādītas shēmā šo noteikumu 3. punkta 1-1. attēlā, izņemot pārspiedienu, iekšēju noplūdi un ārēju noplūdi.

7.4.   SSI (spiedienjutīga) prasības

7.4.1.   Ilgstoša ekspluatācija

7.4.1.1.   Testa procedūra

Spiediena samazināšanas ierīci (spiedienjutīga) ciklē saskaņā ar 3. tabulu ar ūdeni starp 10 % un 100 % no darba spiediena pie maksimālā cikliskā ātruma 10 cikli minūtē un 82 °C ± 2 °C vai 57 °C ± 2 °C temperatūrā.

3. tabula

Testa temperatūras un cikli

| Temperatūra (°C) | Cikli |
| --- | --- |
| 82 | 2 000 |
| 57 | 18 000 |

Temperatūra (°C)

Cikli

82

2 000

57

18 000

7.4.1.2.   Prasības

7.4.1.2.1.   Pēc testa izpildes, kad gāzes spiediens ir līdzvērtīgs maksimālajam darba spiedienam apkārtējās vides temperatūrā un maksimālajā darba temperatūrā, kā norādīts 5.O pielikumā, noplūde no sastāvdaļas nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā.

7.4.1.2.2.   Pēc testa veikšanas SSI (spiedienjutīga) pārraušanas spiediens ir 34 MPa ± 10 % apkārtējās vides temperatūrā un maksimālajā darbības temperatūrā, kā norādīts 5.O pielikumā.

7.4.2.   Korozijizturības tests

7.4.2.1.   Testa procedūra

Spiediena samazināšanas ierīcei (spiedienjutīga) veic testa procedūru, kas aprakstīta 5.E pielikumā, izņemot noplūdes testu.

7.4.2.2.   Prasības

7.4.2.2.1.   Pēc testa izpildes, kad gāzes spiediens ir līdzvērtīgs maksimālajam darba spiedienam apkārtējās vides temperatūrā un maksimālajā darba temperatūrā, kā norādīts 5.O pielikumā, noplūde no sastāvdaļas nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā.

7.4.2.2.2.   Pēc testa veikšanas SSI (spiedienjutīga) pārraušanas spiediens ir 34 MPa ± 10 % apkārtējās vides temperatūrā un maksimālajā darbības temperatūrā, kā norādīts 5.O pielikumā.

---

4.B PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG ELASTĪGO DEGVIELAS VADU VAI ŠĻŪTEŅU UN LNG ŠĻŪTEŅU APSTIPRINĀŠANU

0.   Šā pielikuma mērķis ir paredzēt noteikumus attiecībā uz elastīgo šļūteņu apstiprināšanu, ko izmanto CNG vai LNG sistēmās.

Šis pielikums attiecas uz trīs CNG elastīgo šļūteņu tipiem a), b), c) un vienu LNG šļūtenes tipu d):

| a) | augstspiediena šļūtenes (0. klase); |
| --- | --- |

a)

augstspiediena šļūtenes (0. klase);

| b) | vidēja spiediena šļūtenes (1. klase); |
| --- | --- |

b)

vidēja spiediena šļūtenes (1. klase);

| c) | zema spiediena šļūtenes (2. klase); |
| --- | --- |

c)

zema spiediena šļūtenes (2. klase);

| d) | LNG šļūtenes (5. klase). |
| --- | --- |

d)

LNG šļūtenes (5. klase).

1.   AUGSTSPIEDIENA ŠĻŪTENES, KLASIFIKĀCIJAS 0. KLASE

1.1.   Vispārīgas specifikācijas

1.1.1.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu maksimālo darba spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

1.1.2.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu 5.O pielikumā norādītās temperatūras.

1.1.3.   Tās iekšējais diametrs atbilst ISO 1307 standarta 1. tabulā minētajiem lielumiem.

1.2.   Šļūtenes konstrukcija

1.2.1.   Šļūteni veido bezvītņu caurule un piemērota sintētiska materiāla apvalks, kā arī viens vai vairāki starpslāņi.

1.2.2.   Stiprinošajam(-iem) starpslānim(-ņiem) ir jābūt aizsargātam(-iem) pret koroziju ar apvalku.

Ja stiprinošajam(-iem) starpslāņiem(-ņiem) izmanto korozijizturīgu materiālu (piemēram, nerūsošo tēraudu), apvalks nav vajadzīgs.

1.2.3.   Šļūtenes oderējumam un apvalkam jābūt gludam, tajā nedrīkst būt poras, caurumi un svešķermeņi.

Tīši izdarīts dūriens apvalkā nav uzskatāms par defektu.

1.2.4.   Apvalkam jābūt tīši perforētam, lai novērstu burbuļu veidošanos.

1.2.5.   Ja apvalks ir perforēts un starpslānis izgatavots no materiāla, kas nav korozijizturīgs, starpslānim jābūt aizsargātam pret koroziju.

1.3.   Oderējuma specifikācijas un testi

1.3.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

1.3.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 37 Stiepes izturība nav mazāka par 20 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

1.3.1.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | Temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

Temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

1.3.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 1.3.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

1.3.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

1.3.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

1.3.2.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

1.3.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 1.3.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

1.4.   Apvalka specifikācijas un testa metode

1.4.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

1.4.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 37 Stiepes izturība nav mazāka par 10 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

1.4.1.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti.

1.4.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 1.4.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

1.4.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

1.4.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

1.4.2.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

1.4.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 1.4.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

1.4.3.   Izturība pret ozonu

1.4.3.1.   Tests jāveic saskaņā ar standartu ISO 1431/1.

1.4.3.2.   Testējamos paraugus, kas jāizstiepj, lai pagarinājums būtu 20 procenti, pakļauj gaisa iedarbībai 40 °C temperatūrā ar ozona koncentrāciju 50 simtmiljonās daļas 120 h laikā.

1.4.3.3.   Nav pieļaujama testējamo paraugu plaisāšana.

1.5.   Specifikācijas nesavienotām šļūtenēm

1.5.1.   Gāznecaurlaidība

1.5.1.1.   Šļūtene 1 m brīvā posmā jāpievieno konteineram, kas piepildīts ar sašķidrinātu propānu, kura temperatūra ir 23° ± 2 °C.

1.5.1.2.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4080 standartā aprakstīto metodi.

1.5.1.3.   Noplūde caur šļūtenes sieniņām nepārsniedz 95 cm3 uz vienu metru šļūtenes garuma 24 stundu laikā.

1.5.2.   Izturība pret zemu temperatūru

1.5.2.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4672-1978 standartā aprakstīto B metodi.

| Testa temperatūra | – 40 °C ± 3 °C
  – 20 °C ± 3 °C, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

Testa temperatūra

– 40 °C ± 3 °C

– 20 °C ± 3 °C, ja vajadzīgs.

1.5.2.3.   Nav pieļaujama plaisāšana vai pārrāvumi.

1.5.3.   Lieces tests

1.5.3.1.   Tukšai šļūtenei, kuras garums ir aptuveni 3,5 m, jāspēj nesaplīstot 3 000 reižu izturēt tālāk aprakstīto mainīgas lieces testu. Pēc testa šļūtenei jāspēj izturēt 1.5.4.2. punktā minēto testa spiedienu. Jātestē ir gan jaunas šļūtenes, gan arī vecinātas saskaņā ar ISO 188, kā noteikts 1.4.2.3. punktā, un pēc tam saskaņā ar ISO 1817, kā noteikts 1.4.2.2. punktā.

1.5.3.2.   1. attēls (tikai piemērs)

| Šļūtenes iekšējais diametrs
  mm; | Liekuma rādiuss, mm
  (1. attēls) | Attālums starp centriem, mm (1. attēls) |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais
  b | Horizontālais
  a |
| līdz 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 līdz 16 | 153 | 356 | 153 |
| no 16 līdz 20 | 178 | 419 | 178 |

Šļūtenes iekšējais diametrs

mm;

Liekuma rādiuss, mm

(1. attēls)

Attālums starp centriem, mm (1. attēls)

Vertikālais

b

Horizontālais

a

līdz 13

102

241

102

13 līdz 16

153

356

153

no 16 līdz 20

178

419

178

1.5.3.3.   Testa mehānismu (1. attēls) veido tērauda rāmis, kas aprīkots ar diviem koka riteņiem, kuru loka platums ir aptuveni 130 mm.

Riteņu aplocē jābūt gropēm šļūtenes virzīšanai.

Riteņu rādiusam, mērot līdz gropes apakšai, jābūt tādam, kāds norādīts 1.5.3.2. punktā.

Abu riteņu vidējai garenplaknei jābūt vienā vertikālajā plaknē un attālumiem starp riteņu centriem jāatbilst 1.5.3.2. punktam.

Katram ritenim jāspēj brīvi griezties ap savu rotācijas asi.

Piedziņas mehānisms velk šļūteni pāri riteņiem tādā ātrumā, kas atbilst četrām pabeigtām kustībām vienas minūtes laikā.

1.5.3.4.   Šļūteni S veidā uzstāda uz riteņiem (sk. 1. attēlu).

Šļūtenes galam, kas atrodas uz augšējā riteņa, pierīko pietiekamu smagumu, lai šļūtene pilnīgi piekļautos riteņiem. Šļūtenes daļa, kas atrodas virs apakšējā riteņa, ir pievienota piedziņas mehānismam.

Mehānisms jānoregulē tā, lai šļūtene abos virzienos veiktu 1,2 m lielu attālumu.

1.5.4.   Hidrauliskā testa spiediens un minimālā pārraušanas spiediena noteikšana

1.5.4.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 1402 standartā aprakstīto metodi.

1.5.4.2.   Testa spiediens, kas ir 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu (MPa), tiek pielikts 10 minūtes, neradot noplūdi.

1.5.4.3.   Pārraušanas spiediens nav mazāks par 45 MPa.

1.6.   Savienojumi

1.6.1.   Savienojumi ir izgatavoti no tērauda vai misiņa, un to virsma ir korozijizturīga.

1.6.2.   Savienojumiem jābūt appresēšanas savienojumiem.

1.6.2.1.   Šarnīruzgrieznim jābūt ar UNF vītni.

1.6.2.2.   Šarnīruzgriežņa konusveida sprostierīces vertikālajam pusleņķim jābūt 45°.

1.6.2.3.   Savienojums var būt šarnīruzgriežņa vai ātrdarbīgā savienotāja tipa savienojums.

1.6.2.4.   Ātrdarbīgā savienotāja tipa savienojumu nav iespējams atvienot, neveicot īpašus pasākumus vai neizmantojot īpašus rīkus.

1.7.   Šļūtenes un savienojumu montāža

1.7.1.   Savienojumu konstrukcija ir tāda, lai nerastos vajadzība noņemt apvalku, izņemot gadījumus, kad šļūtenes stiprinājums ir no korozijizturīga materiāla.

1.7.2.   Šļūtenes mezglam jāveic impulstests saskaņā ar ISO 1436 standartu.

1.7.2.1.   Tests jāveic ar cirkulējošu eļļu, kuras temperatūra ir 93 °C, un minimālo spiedienu 26 MPa.

1.7.2.2.   Šļūteni pakļauj 150 000 impulsiem.

1.7.2.3.   Pēc impulstesta šļūtenei jāspēj izturēt 1.5.4.2. punktā minētais testa spiediens.

1.7.3.   Gāznecaurlaidība

1.7.3.1.   Šļūtenes mezglam (šļūtenei ar savienojumiem) piecu minūšu laikā jāiztur gāzes spiediens, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa); nedrīkst rasties noplūdes.

1.8.   Marķējumi

1.8.1.   Uz katras šļūtenes, atstarpēm nepārsniedzot 0,5 m, jābūt norādītiem šādiem skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem marķējumiem, ko veido burti, cipari vai simboli.

1.8.1.1.   Izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

1.8.1.2.   Ražošanas gads un mēnesis

1.8.1.3.   Izmēra un tipa apzīmējums

1.8.1.4.   Identifikācijas marķējums “CNG 0. klase”.

1.8.2.   Uz visiem savienojumiem jābūt izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

2.   VIDĒJA SPIEDIENA ŠĻŪTENES, KLASIFIKĀCIJAS 1. KLASE

2.1.   Vispārīgas specifikācijas

2.1.1.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu maksimālo darba spiedienu 3 MPa apmērā.

2.1.2.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu 5.O pielikumā norādītās temperatūras.

2.1.3.   Tās iekšējais diametrs atbilst ISO 1307 standarta 1. tabulā minētajiem lielumiem.

2.2.   Šļūtenes konstrukcija

2.2.1.   Šļūteni veido bezvītņu caurule un piemērota sintētiska materiāla apvalks, kā arī viens vai vairāki starpslāņi.

2.2.2.   Stiprinošajam(-iem) starpslānim(-ņiem) ir jābūt aizsargātam(-iem) pret koroziju ar apvalku.

Ja stiprinošajam(-iem) starpslāņiem(-ņiem) izmanto korozijizturīgu materiālu (piemēram, nerūsošo tēraudu), apvalks nav vajadzīgs.

2.2.3.   Šļūtenes oderējumam un apvalkam jābūt gludam, tajā nedrīkst būt poras, caurumi un svešķermeņi.

Tīši izdarīts dūriens apvalkā nav uzskatāms par defektu.

2.3.   Oderējuma specifikācijas un testi

2.3.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

2.3.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar standartu ISO 37 Stiepes izturība nav mazāka par 10 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

2.3.1.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

2.3.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 2.3.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

2.3.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

2.3.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

2.3.2.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

2.3.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 2.3.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

2.4.   Apvalka specifikācijas un testa metode

2.4.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

2.4.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 37 Stiepes izturība nav mazāka par 10 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

2.4.1.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti.

2.4.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 2.4.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

2.4.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

2.4.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

2.4.2.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

2.4.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 2.4.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

2.4.3.   Izturība pret ozonu

2.4.3.1.   Tests jāveic saskaņā ar standartu ISO 1431/1.

2.4.3.2.   Testējamos paraugus, kas jāizstiepj, lai stiepes deformācija būtu 20 procenti, pakļauj gaisa iedarbībai 40 °C temperatūrā ar ozona koncentrāciju 50 simtmiljonās daļas 120 h laikā.

2.4.3.3.   Nav pieļaujama testējamo paraugu plaisāšana.

2.5.   Specifikācijas nesavienotām šļūtenēm

2.5.1.   Gāznecaurlaidība

2.5.1.1.   Šļūtene 1 m brīvā posmā jāpievieno konteineram, kas piepildīts ar sašķidrinātu propānu, kura temperatūra ir 23° ± 2 °C.

2.5.1.2.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4080 standartā aprakstīto metodi.

2.5.1.3.   Noplūde caur šļūtenes sieniņām nepārsniedz 95 cm3 uz vienu metru šļūtenes garuma 24 stundu laikā.

2.5.2.   Izturība pret zemu temperatūru

2.5.2.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4672-1978 standartā aprakstīto B metodi.

| Testa temperatūra | – 40 °C ± 3 °C vai
  – 20 °C ± 3 °C, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

Testa temperatūra

– 40 °C ± 3 °C vai

– 20 °C ± 3 °C, ja vajadzīgs.

2.5.2.3.   Nav pieļaujama plaisāšana vai pārrāvumi.

2.5.3.   Lieces tests

2.5.3.1.   Tukšai šļūtenei, kuras garums ir aptuveni 3,5 m, jāspēj nesaplīstot 3 000 reižu izturēt tālāk aprakstīto mainīgas lieces testu. Pēc testa šļūtenei jāspēj izturēt 2.5.4.2. punktā minēto testa spiedienu. Jātestē ir gan jaunas šļūtenes, gan arī vecinātas saskaņā ar ISO 188, kā noteikts 2.4.2.3. punktā, un pēc tam saskaņā ar ISO 1817, kā noteikts 2.4.2.2. punktā.

2.5.3.2.   2. attēls (tikai piemērs)

| Šļūtenes iekšējais diametrs
  (mm) | Liekuma rādiuss, mm
  (2. attēls) | Attālums starp centriem, mm (2. attēls) |
| --- | --- | --- |
| Vertikālais
  b | Horizontālais
  a |
| līdz 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13 līdz 16 | 153 | 356 | 153 |
| no 16 līdz 20 | 178 | 419 | 178 |

Šļūtenes iekšējais diametrs

(mm)

Liekuma rādiuss, mm

(2. attēls)

Attālums starp centriem, mm (2. attēls)

Vertikālais

b

Horizontālais

a

līdz 13

102

241

102

13 līdz 16

153

356

153

no 16 līdz 20

178

419

178

2.5.3.3.   Testa mehānismu (2. attēls) veido tērauda rāmis, kas aprīkots ar diviem koka riteņiem, kuru loka platums ir aptuveni 130 mm.

Riteņu aplocē jābūt gropēm šļūtenes virzīšanai.

Riteņu rādiusam, mērot līdz gropes apakšai, jābūt tādam, kāds norādīts 2.5.3.2. punktā.

Abu riteņu vidējai garenplaknei jābūt vienā vertikālajā plaknē un attālumiem starp riteņu centriem jāatbilst 2.5.3.2. punktam.

Katram ritenim jāspēj brīvi griezties ap savu rotācijas asi.

Piedziņas mehānisms velk šļūteni pāri riteņiem tādā ātrumā, kas atbilst četrām pabeigtām kustībām vienas minūtes laikā.

2.5.3.4.   Šļūteni S veidā uzstāda uz riteņiem (sk. 2. attēlu).

Šļūtenes galam, kas atrodas uz augšējā riteņa, pierīko pietiekamu smagumu, lai šļūtene pilnīgi piekļautos riteņiem. Šļūtenes daļa, kas atrodas virs apakšējā riteņa, ir pievienota piedziņas mehānismam.

Mehānisms jānoregulē tā, lai šļūtene abos virzienos veiktu 1,2 m lielu attālumu.

2.5.4.   Hidrauliskā testa spiediens

2.5.4.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 1402 standartā aprakstīto metodi.

2.5.4.2.   3 MPa testa spiedienu pieliek 10 minūtes, neradot noplūdi.

2.6.   Savienojumi

2.6.1.   Ja uz šļūtenes uzstāda savienojumu, jāizpilda šādi nosacījumi.

2.6.2.   Savienojumi ir izgatavoti no tērauda vai misiņa, un to virsma ir korozijizturīga.

2.6.3.   Savienojumiem jābūt appresēšanas savienojumiem.

2.6.4.   Savienojums var būt šarnīruzgriežņa vai ātrdarbīgā savienotāja tipa savienojums.

2.6.5.   Ātrdarbīgā savienotāja tipa savienojumu nav iespējams atvienot, neveicot īpašus pasākumus vai neizmantojot īpašus rīkus.

2.7.   Šļūtenes un savienojumu montāža

2.7.1.   Savienojumu konstrukcija ir tāda, lai nerastos vajadzība noņemt apvalku, izņemot gadījumus, kad šļūtenes stiprinājums ir no korozijizturīga materiāla.

2.7.2.   Šļūtenes mezglam jāveic impulstests saskaņā ar ISO 1436 standartu.

2.7.2.1.   Tests jāveic ar cirkulējošu eļļu, kuras temperatūra ir 93 °C, un minimālo spiedienu, kas ir 1,5 reizes lielāks par maksimālo darba spiedienu.

2.7.2.2.   Šļūteni pakļauj 150 000 impulsiem.

2.7.2.3.   Pēc impulstesta šļūtenei jāspēj izturēt 2.5.4.2. punktā minētais testa spiediens.

2.7.3.   Gāznecaurlaidība

2.7.3.1.   Šļūtenes mezglam (šļūtenei ar savienojumiem) piecu minūšu laikā jāiztur 3 MPa gāzes spiediens; nedrīkst rasties nekādas noplūdes.

2.8.   Marķējumi

2.8.1.   Uz katras šļūtenes, atstarpēm nepārsniedzot 0,5 m, jābūt norādītiem šādiem skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem marķējumiem, ko veido burti, cipari vai simboli.

2.8.1.1.   Izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

2.8.1.2.   Ražošanas gads un mēnesis

2.8.1.3.   IIzmēra un tipa marķējums

2.8.1.4.   Identifikācijas marķējums “CNG 1. klase”.

2.8.2.   Uz visiem savienojumiem jābūt izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

3.   ZEMA SPIEDIENA SĻŪTENES, KLASIFIKĀCIJAS 2. KLASE

3.1.   Vispārīgas specifikācijas

3.1.1.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu maksimālo darba spiedienu 450 kPa apmērā.

3.1.2.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu 5.O pielikumā norādītās temperatūras.

3.1.3.   Tās iekšējais diametrs atbilst ISO 1307 standarta 1. tabulā minētajiem lielumiem.

3.2.   (Nav piešķirts)

3.3.   Oderējuma specifikācijas un testi

3.3.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

3.3.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar standartu ISO 37

Stiepes izturība nav mazāka par 10 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

3.3.1.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

3.3.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 3.3.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

3.3.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

3.3.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

3.3.2.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

3.3.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 3.3.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

3.4.   Apvalka specifikācijas un testa metode

3.4.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

3.4.1.1.   Stiepes izturība un stiepes deformācija pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 37

Stiepes izturība nav mazāka par 10 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

3.4.1.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti.

3.4.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 3.4.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

3.4.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

3.4.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

3.4.2.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

3.4.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 3.4.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

3.4.3.   Izturība pret ozonu

3.4.3.1.   Tests jāveic saskaņā ar standartu ISO 1431/1.

3.4.3.2.   Testējamos paraugus, kas jāizstiepj, lai stiepes deformācija būtu 20 procenti, pakļauj gaisa iedarbībai 40 °C temperatūrā, ar relatīvo mitrumu 50 procenti ± 10 procenti un ar ozona koncentrāciju 50 simtmiljonās daļas 120 stundu laikā.

3.4.3.3.   Nav pieļaujama testējamo paraugu plaisāšana.

3.5.   Specifikācijas nesavienotām šļūtenēm

3.5.1.   Gāznecaurlaidība

3.5.1.1.   Šļūtene 1 m brīvā posmā jāpievieno konteineram, kas piepildīts ar sašķidrinātu propānu, kura temperatūra ir 23° ± 2 °C.

3.5.1.2.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4080 standartā aprakstīto metodi.

3.5.1.3.   Noplūde caur šļūtenes sieniņām nepārsniedz 95 cm3 uz vienu metru šļūtenes garuma 24 stundu laikā.

3.5.2.   Izturība pret zemu temperatūru

3.5.2.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4672 standartā aprakstīto B metodi.

| Testa temperatūra | – 40 °C ± 3 °C vai
  – 20 °C ± 3 °C, ja vajadzīgs. |
| --- | --- |

Testa temperatūra

– 40 °C ± 3 °C vai

– 20 °C ± 3 °C, ja vajadzīgs.

3.5.2.3.   Nav pieļaujama plaisāšana vai pārrāvumi.

3.5.3.   Izturība pret augstu temperatūru

3.5.3.1.   Šļūtenes gabalu, kas pakļauts 450 kPa lielam spiedienam un kura minimālais garums ir 0,5 m, uz 24 stundām ievieto krāsnī, 120 °C ± 2 °C temperatūrā. Testē gan jaunas šļūtenes, gan arī vecinātas saskaņā ar ISO 188, kā noteikts 3.4.2.3. punktā, un pēc tam saskaņā ar ISO 1817, kā noteikts 3.4.2.2. punktā.

3.5.3.2.   Noplūde caur šļūtenes sieniņām nepārsniedz 95 cm3 uz vienu metru šļūtenes garuma 24 stundu laikā.

3.5.3.3.   Pēc testa šļūtene spēj 10 minūtes izturēt 50 kPa testa spiedienu. Noplūde caur šļūtenes sieniņām nepārsniedz 95 cm3 uz vienu metru šļūtenes garuma 24 stundu laikā.

3.5.4.   Lieces tests

3.5.4.1.   Tukšai šļūtenei, kuras garums ir aptuveni 3,5 m, jāspēj nesaplīstot 3 000 reižu izturēt tālāk aprakstīto mainīgas lieces testu.

3.5.4.2.   3. attēls (tikai piemērs)

Testa mehānismu (3. attēls) veido tērauda rāmis, kas aprīkots ar diviem koka riteņiem, kuru loka platums ir aptuveni 130 mm.

Riteņu aplocē jābūt gropēm šļūtenes virzīšanai.

Riteņu rādiusam, mērot līdz gropes apakšai, jābūt 102 mm.

Abu riteņu vidējai garenplaknei jābūt vienā vertikālajā plaknē. Attālums starp riteņu centriem ir 241 mm vertikāli un 102 mm horizontāli.

Katram ritenim jāspēj brīvi griezties ap savu rotācijas asi.

Piedziņas mehānisms velk šļūteni pāri riteņiem tādā ātrumā, kas atbilst četrām pabeigtām kustībām vienas minūtes laikā.

3.5.4.3.   Šļūteni S veidā uzstāda uz riteņiem (sk. 3. attēlu).

Šļūtenes galam, kas atrodas uz augšējā riteņa, pierīko pietiekamu smagumu, lai šļūtene pilnīgi piekļautos riteņiem. Šļūtenes daļa, kas atrodas virs apakšējā riteņa, ir pievienota piedziņas mehānismam.

Mehānisms jānoregulē tā, lai šļūtene abos virzienos veiktu 1,2 m lielu attālumu.

3.6.   Marķējumi

3.6.1.   Uz katras šļūtenes, atstarpēm nepārsniedzot 0,5 m, jābūt norādītiem šādiem skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem marķējumiem, ko veido burti, cipari vai simboli.

3.6.1.1.   Izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

3.6.1.2.   Ražošanas gads un mēnesis

3.6.1.3.   Izmēra un tipa marķējums

3.6.1.4.   Identifikācijas marķējums “CNG 2. klase”

3.6.2.   Uz visiem savienojumiem jābūt izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

4.   LNG SĻŪTENES, KLASIFIKĀCIJAS 5. KLASE

4.1.   Vispārīgas specifikācijas

4.1.1.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu maksimālo darba spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz izgatavotāja deklarēto darba spiedienu (MPa).

4.1.2.   Šļūtene ir projektēta tā, lai izturētu 5.O pielikumā norādītās temperatūras.

4.1.3.   Tās iekšējais diametrs atbilst ISO 1307 standarta 1. tabulā minētajiem lielumiem.

4.2.   Šļūtenes konstrukcija

4.2.1.   Šļūtene izur 5. klases temperatūras.

4.2.2.   Stiprinošajam(-iem) starpslānim(-ņiem) ir jābūt aizsargātam(-iem) pret koroziju ar apvalku.

Ja stiprinošajam(-iem) starpslāņiem(-ņiem) izmanto korozijas izturīgu materiālu (piemēram, nerūsējošo tēraudu), apvalks nav vajadzīgs.

4.2.3.   Šļūtenes oderējumam un apvalkam jābūt gludam, tajā nedrīkst būt poras, caurumi un svešķermeņi.

Tīši izdarīts dūriens apvalkā nav uzskatāms par defektu.

4.2.4.   Apvalkam jābūt tīši perforētam, lai novērstu burbuļu veidošanos.

4.2.5.   Ja apvalks ir perforēts un starpslānis izgatavots no materiāla, kas nav korozijizturīgs, starpslānim jābūt aizsargātam pret koroziju.

4.3.   Oderējuma specifikācijas un testi

4.3.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

4.3.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 37. Stiepes izturība nav mazāka par 20 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

4.3.1.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 25 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 30 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

4.3.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 4.3.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

4.3.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

4.3.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

4.3.2.2.   Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

4.3.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 4.3.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

4.4.   Apvalka specifikācijas un testa metode

4.4.1.   Gumijas materiālu un termoplastikas elastomēru (TPE) stiepes izturība un pagarinājums

4.4.1.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 37. Stiepes izturība nav mazāka par 10 MPa, un pagarinājums pārraušanas brīdī nav mazāks par 250 procentiem.

4.4.1.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 30 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 35 procenti.

4.4.1.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 4.4.1.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 35 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 25 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

4.4.2.   Termoplastikas materiāliem specifiska stiepes izturība un pagarinājums.

4.4.2.1.   Stiepes izturība un pagarinājums pārraušanas brīdī saskaņā ar ISO 527–2 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | parauga tips: tips 1 BA; |
| --- | --- |

a)

parauga tips: tips 1 BA;

| b) | stiepes ātrums: 20 mm minūtē. |
| --- | --- |

b)

stiepes ātrums: 20 mm minūtē.

Pirms testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

stiepes izturība: ne mazāka par 20 MPa;

| b) | pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem. |
| --- | --- |

b)

pagarinājums pārraušanas brīdī ne mazāks par 100 procentiem.

4.4.2.2.   Izturība pret n-heksānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | vide: n-heksāns; |
| --- | --- |

a)

vide: n-heksāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

Prasības:

| a) | maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti; |
| --- | --- |

a)

maksimālās apjoma izmaiņas: 2 procenti;

| b) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 10 procenti;

| c) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti. |
| --- | --- |

c)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas pārraušanas brīdī: 10 procenti.

Pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

4.4.2.3.   Izturība pret vecināšanu saskaņā ar ISO 188 ar šādiem nosacījumiem:

| a) | temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra: 115 °C (testa temperatūra = maksimālā darba temperatūra mīnus 10 °C);

| b) | iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas. |
| --- | --- |

b)

iedarbības ilgums: 24 un 336 stundas.

Pēc vecināšanas pirms 4.4.2.1. punktā paredzētā stiepes testa veikšanas ne mazāk kā 21 dienu paraugi jānotur 23 °C un 50 procentu relatīvā gaisa mitruma apstākļos.

Prasības:

| a) | maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam; |
| --- | --- |

a)

maksimālās stiepes izturības izmaiņas: 20 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar stiepes izturību, kas piemīt 24 stundas vecinātam materiālam;

| b) | maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam. |
| --- | --- |

b)

maksimālās pagarinājuma izmaiņas: 50 procenti pēc 336 stundu vecināšanas salīdzinājumā ar pagarinājumu pārraušanas brīdī 24 stundas vecinātam materiālam.

4.4.3.   Izturība pret ozonu

4.4.3.1.   Tests jāveic saskaņā ar standartu ISO 1431/1.

4.4.3.2.   Testējamos paraugus, kas jāizstiepj, lai stiepes deformācija būtu 20 procenti, pakļauj gaisa iedarbībai 40 °C temperatūrā ar ozona koncentrāciju 50 simtmiljonās daļas 120 h laikā.

4.4.3.3.   Nav pieļaujama testējamo paraugu plaisāšana.

4.5.   Specifikācijas nesavienotām šļūtenēm

4.5.1.   Gāznecaurlaidība

4.5.1.1.   Šļūtene 1 m brīvā posmā jāpievieno konteineram, kas piepildīts ar sašķidrinātu propānu, kura temperatūra ir 23° ± 2 °C.

4.5.1.2.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4080 standartā aprakstīto metodi.

4.5.1.3.   Noplūde caur šļūtenes sieniņām nepārsniedz 95 cm3 uz vienu metru šļūtenes garuma 24 stundu laikā.

4.5.2.   Izturība pret zemu temperatūru

4.5.2.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 4672-1978 standartā aprakstīto B metodi.

4.5.2.2.   Testa temperatūra: – 163 °C (ekvivalens norādīts 5.O pielikuma tabulā)

4.5.2.3.   Nav pieļaujama plaisāšana vai pārrāvumi.

4.5.3.   Lieces tests

4.5.3.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO15500-17:2012 standartā aprakstīto metodi.

4.5.4.   Hidrauliskā testa spiediens un minimālā pārraušanas spiediena noteikšana

4.5.4.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO 1402 standartā aprakstīto metodi.

Testa temperatūra: – 163 °C (ekvivalens norādīts 5.O pielikuma tabulā)

4.5.4.2.   Testa spiediens, kas ir 1,5 reizes lielāks par izgatavotāja deklarēto darba spiedienu (MPa), tiek pielikts 10 minūtes, neradot noplūdi.

4.5.4.3.   Pārraušanas spiediens ir vismaz 2,25 reizes lielāks par izgatavotāja deklarēto darba spiedienu (MPa).

4.5.5.   Nostiprināšana

4.5.5.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO15500-17:2012 standartā aprakstīto metodi.

4.5.6.   Elektrovadītspēja

4.5.6.1.   Tests jāveic saskaņā ar ISO15500-17:2012 standartā aprakstīto metodi.

4.5.7.   Vibrācija

4.5.7.1.   Testa komplekta vienu galu uzstāda uz statiska balsta un otru galu uzstāda uz vibrācijas galvas, jāpārliecinās, ka cauruļu minimālais lieces rādiuss ir 180°, kas novērš šļūteņu izliekumu.

Izmantojot kriogēnu šķidrumu, palielina testa parauga spiedienu līdz izgatavotāja deklarētajam darba spiedienam.

Testa temperatūra: – 163 °C (ekvivalens norādīts 5.O pielikuma tabulā)

Sastāvdaļu vibrē 30 minūtes, hermetizētu un noslēgtu lejasposma daļā gar katru ortogonālo asi pie šādi fiksētās rezonanses frekvences:

| a) | 1,5 g paātrinājums; |
| --- | --- |

a)

1,5 g paātrinājums;

| b) | sinusoidālās frekvences diapazons no 10 Hz līdz 500 Hz; |
| --- | --- |

b)

sinusoidālās frekvences diapazons no 10 Hz līdz 500 Hz;

| c) | izvērses laiks 10 minūtes. |
| --- | --- |

c)

izvērses laiks 10 minūtes.

Ja rezonanses frekvence šajā diapazonā netiek konstatēta, testu veic pie 500 Hz.

Pēc testa veikšanas šļūtenei nav redzamas noguruma, plaisu vai bojājumu pazīmes un to testē testa spiedienā, kas 1,5 reizes izgatavotāja deklarēto darba spiedienu (MPa). Šo spiedienu pieliek 10 minūtes, neradot noplūdi.

4.6.   Savienojumi

4.6.1.   Savienojumi ir izgatavoti no austenīta nerūsošā tērauda.

4.6.2.   Savienojumi atbilst 4.7. punkta prasībām.

4.7.   Šļūtenes un savienojumu montāža

4.7.1.   Savienojumu konstrukcija ir tāda, lai nerastos vajadzība noņemt apvalku, izņemot gadījumus, kad šļūtenes stiprinājums ir no korozijizturīga materiāla.

4.7.2.   Šļūtenes mezglam jāveic impulstests saskaņā ar ISO 1436 standartu.

Testa temperatūra: – 163 °C (ekvivalens norādīts 5.O pielikuma tabulā)

4.7.2.1.   Testu veic ar kriogēnu šķidrumu temperatūrā, kas 5.O pielikumā noteikta 5. klasei, un minimālo izgatavotāja deklarēto darba spiedienu.

4.7.2.2.   Šļūteni pakļauj 7 000 impulsiem.

4.7.2.3.   Pēc impulstesta šļūtenei jāspēj izturēt 4.5.4.2. punktā minētais testa spiediens.

4.7.3.   Gāznecaurlaidība

4.7.3.1.   Šļūtenes mezglam (šļūtenei ar savienojumiem) piecu minūšu laikā kriogēnā temperatūrā jāiztur gāzes spiediens, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa); nedrīkst rasties noplūdes.

Testa temperatūra: – 163 °C (ekvivalens norādīts 5.O pielikuma tabulā)

4.8.   Marķējumi

4.8.1.   Uz katras šļūtenes, atstarpēm nepārsniedzot 0,5 m, jābūt norādītiem šādiem skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem marķējumiem, ko veido burti, cipari vai simboli.

4.8.1.1.   Izgatavotāja tirdzniecības nosaukums vai preču zīme

4.8.1.2.   Ražošanas gads un mēnesis

4.8.1.3.   Izmēra un tipa marķējums

4.8.1.4.   Identifikācijas marķējums “LNG 5. klase”.

4.8.2.   Uz visiem savienojumiem jābūt izgatavotāja tirdzniecības nosaukumam vai preču zīmei.

---

4.C PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG FILTRA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR CNG FILTRA APSTIPRINĀŠANU.

2.   EKSPLUATĀCIJAS REŽĪMS

2.1.   CNG filtrs ir projektēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

2.2.   CNG filtrus klasificē pēc maksimālā darba spiediena (skatīt šo noteikumu 3. punkta 1-1. attēlu).

| 2.2.1. | 0. klase. CNG filtrs ir projektēts tā, lai izturētu spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa). |
| --- | --- |

2.2.1.

0. klase. CNG filtrs ir projektēts tā, lai izturētu spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

| 2.2.2. | 1. klase un 2. klase. CNG filtrs ir projektēts tā, lai izturētu spiedienu, kas divas reizes pārsniedz darba spiedienu. |
| --- | --- |

2.2.2.

1. klase un 2. klase. CNG filtrs ir projektēts tā, lai izturētu spiedienu, kas divas reizes pārsniedz darba spiedienu.

| 2.2.3. | 3. klase. CNG filtrs ir projektēts tā, lai izturētu spiedienu, kas divas reizes pārsniedz tam pierīkotā pārspiediena vārsta atslogošanas spiedienu. |
| --- | --- |

2.2.3.

3. klase. CNG filtrs ir projektēts tā, lai izturētu spiedienu, kas divas reizes pārsniedz tam pierīkotā pārspiediena vārsta atslogošanas spiedienu.

2.3.   Tie CNG filtra materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar CNG, ir saderīgi ar šo gāzi (skatīt 5.D pielikumu).

2.4.   Sastāvdaļai jāatbilst klases sastāvdaļām paredzētajām testa procedūrām saskaņā ar 1-1. attēlu šo noteikumu 3. punktā.

---

4.D PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG SPIEDIENA REGULATORA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR SPIEDIENA REGULATORA APSTIPRINĀŠANU.

2.   CNG SPIEDIENA REGULATORS

2.1.   Tie regulatora materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar saspiestu dabasgāzi, ir saderīgi ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

2.2.   Tie regulatora materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar regulatora siltumapmaiņas vidi, ir saderīgi ar šo šķidrumu.

2.3.   Sastāvdaļa atbilst 0. klasei paredzētajām testa procedūrām attiecībā uz daļām, kas pakļautas augstam spiedienam, un 1., 2., 3. un 4. klasei paredzētajām testa procedūrām attiecībā uz daļām, kas pakļautas vidējam un mazam spiedienam.

2.4.   CNG spiediena regulatora ilgizturības tests (ilgstoša ekspluatācija)

Regulators bez kļūmēm spēj izturēt 50 000 ciklus, to testējot saskaņā ar šādu procedūru. Ja spiediena regulēšanas posmi ir nošķirti, par ekspluatācijas spiedienu a) līdz f) apakšpunktā uzskata ieplūdes posma darba spiedienu.

| a) | Telpas temperatūrā un ekspluatācijas spiedienā liek regulatoram veikt 95 % no kopējā ciklu skaita. Katrā ciklā padod plūsmu, līdz tiek sasniegts izplūdes spiediens, pēc tam gāzes plūsmu 1 s laikā pārtrauc ar pakārtoto vārstu, līdz izejošais bloķējošais spiediens ir stabilizējies. Stabilizētu izplūdes spiedienu definē kā noteikto spiedienu ± 15 %, kas saglabājas vismaz 5 s. |
| --- | --- |

a)

Telpas temperatūrā un ekspluatācijas spiedienā liek regulatoram veikt 95 % no kopējā ciklu skaita. Katrā ciklā padod plūsmu, līdz tiek sasniegts izplūdes spiediens, pēc tam gāzes plūsmu 1 s laikā pārtrauc ar pakārtoto vārstu, līdz izejošais bloķējošais spiediens ir stabilizējies. Stabilizētu izplūdes spiedienu definē kā noteikto spiedienu ± 15 %, kas saglabājas vismaz 5 s.

| b) | Regulatora ieplūdes spiedienu ciklē telpas temperatūrā 1 % no kopējā ciklu skaita ar ekspluatācijas spiedienu no 100 līdz 50 %. Katra cikla ilgums ir vismaz 10 s. |
| --- | --- |

b)

Regulatora ieplūdes spiedienu ciklē telpas temperatūrā 1 % no kopējā ciklu skaita ar ekspluatācijas spiedienu no 100 līdz 50 %. Katra cikla ilgums ir vismaz 10 s.

| c) | Ciklēšanu, kas aprakstīta a) apakšpunktā, atkārto 120 °C temperatūrā ar ekspluatācijas spiedienu 1 % no kopējā ciklu skaita. |
| --- | --- |

c)

Ciklēšanu, kas aprakstīta a) apakšpunktā, atkārto 120 °C temperatūrā ar ekspluatācijas spiedienu 1 % no kopējā ciklu skaita.

| d) | Ciklēšanu, kas aprakstīta b) apakšpunktā, atkārto 120 °C temperatūrā ar ekspluatācijas spiedienu 1 % no kopējā ciklu skaita. |
| --- | --- |

d)

Ciklēšanu, kas aprakstīta b) apakšpunktā, atkārto 120 °C temperatūrā ar ekspluatācijas spiedienu 1 % no kopējā ciklu skaita.

| e) | Ciklēšanu, kas aprakstīta a) apakšpunktā, atkārto attiecīgi – 40 °C vai – 20 °C temperatūrā ar 50 % no ekspluatācijas spiediena 1 % no kopējā ciklu skaita. |
| --- | --- |

e)

Ciklēšanu, kas aprakstīta a) apakšpunktā, atkārto attiecīgi – 40 °C vai – 20 °C temperatūrā ar 50 % no ekspluatācijas spiediena 1 % no kopējā ciklu skaita.

| f) | Ciklēšanu, kas aprakstīta b) apakšpunktā, atkārto attiecīgi – 40 °C vai – 20 °C temperatūrā ar 50 % no ekspluatācijas spiediena 1 % no kopējā ciklu skaita. |
| --- | --- |

f)

Ciklēšanu, kas aprakstīta b) apakšpunktā, atkārto attiecīgi – 40 °C vai – 20 °C temperatūrā ar 50 % no ekspluatācijas spiediena 1 % no kopējā ciklu skaita.

| g) | Pēc visu a) b), c), d), e) un f) apakšpunktā norādīto testu veikšanas regulators ir hermētisks (skatīt 5.B pielikumu) attiecīgi – 40 °C vai – 20 °C temperatūrā, telpas temperatūrā un + 120 °C temperatūrā. |
| --- | --- |

g)

Pēc visu a) b), c), d), e) un f) apakšpunktā norādīto testu veikšanas regulators ir hermētisks (skatīt 5.B pielikumu) attiecīgi – 40 °C vai – 20 °C temperatūrā, telpas temperatūrā un + 120 °C temperatūrā.

3.   KLASIFIKĀCIJA UN TESTA SPIEDIENS

3.1.   Tā spiediena regulatora daļa, kas saskaras ar konteinera spiedienu, ietilpst 0. klasē.

3.1.1.   Spiediena regulatora 0. klases daļas ir hermētiskas (skatīt 5.B pielikumu) spiedienā, kas ir ne vairāk kā 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu (MPa), ja šīs daļas izplūdes atvere ir aizvērta.

3.1.2.   Spiediena regulatora 0. klases daļas iztur spiedienu, kas ne vairāk kā 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

3.1.3.   Spiediena regulatora 1. un 2. klases daļas ir hermētiskas (skatīt 5.B pielikumu) spiedienā, kas ir divas reizes lielāks par darba spiedienu (MPa).

3.1.4.   CNG spiediena regulatora 1. un 2. klases daļas iztur spiedienu, kas ne vairāk kā divas reizes pārsniedz darba spiedienu.

3.1.5.   CNG spiediena regulatora 3. klases daļas iztur spiedienu, kas ne vairāk kā divas reizes pārsniedz tam pierīkotā pārspiediena vārsta atslogošanas spiedienu.

3.2.   Spiediena regulators ir projektēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

---

4.E PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG SPIEDIENA UN TEMPERATŪRAS DEVĒJU APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR CNG SPIEDIENA UN TEMPERATŪRAS DEVĒJU APSTIPRINĀŠANU.

2.   CNG SPIEDIENA UN TEMPERATŪRAS DEVĒJI

2.1.   Tie spiediena un temperatūras devēju materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar CNG, ir saderīgi ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

2.2.   CNG spiediena un temperatūras devējus iedala klasēs saskaņā ar 1-1. shēmu šo noteikumu 3. punktā.

3.   KLASIFIKĀCIJA UN TESTA SPIEDIENS

3.1.   Tā CNG spiediena un temperatūras devēju daļa, kas saskaras ar konteinera spiedienu, ietilpst 0. klasē.

3.1.1.   Spiediena un temperatūras devēju 0. klases daļa ir hermētiska spiedienā, kas ir 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

3.1.2.   CNG spiediena un temperatūras devēju 0. klases daļa iztur spiedienu, kas ne vairāk kā 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

3.1.3.   CNG spiediena un temperatūras devēju 1. un 2. klases daļa ir hermētiska spiedienā, kas ne vairāk kā divas reizes pārsniedz darba spiedienu (skatīt 5.B pielikumu).

3.1.4.   CNG spiediena un temperatūras devēju 1. un 2. klases daļa iztur spiedienu, kas ne vairāk kā divas reizes pārsniedz darba spiedienu.

3.1.5.   CNG spiediena un temperatūras devēju 3. klases daļa iztur spiedienu, kas ne vairāk kā divas reizes pārsniedz tam pierīkotā pārspiediena vārsta atslogošanas spiedienu.

3.2.   CNG spiediena un temperatūras devēji ir konstruēti tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.3.   Elektrosistēmu, ja tāda ir, izolē no spiediena un temperatūras devēju korpusa. Izolācijas pretestība ir > 10 ΜΩ.

---

4.F PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG UZPILDES IERĪCES (SPRAUDŅA) APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR CNG UZPILDES IERĪCES APSTIPRINĀŠANU.

2.   CNG UZPILDES IERĪCE

2.1.   CNG uzpildes ierīce atbilst turpmāk 3. punktā noteiktajām prasībām un tai ir 4. punktā noteiktie izmēri.

2.2.   CNG uzpildes ierīces, kas konstruētas saskaņā ar ISO 14469-1 pirmo redakciju 2004.11.01 (1) vai ISO 14469-2:2007 (2) un kas atbilst visām tajos noteiktajām prasībām, uzskata par atbilstīgām šā pielikuma 3. un 4. punkta prasībām.

3.   CNG UZPILDES IERĪCES TESTA PROCEDŪRAS

3.1.   CNG uzpildes ierīce atbilst 0. klases prasībām, un tai veic 5. pielikumā aprakstītās testa procedūras ar šādām īpašām prasībām.

3.2.   Tie CNG uzpildes ierīces materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar CNG, ir savietojami ar CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

3.3.   CNG uzpildes ierīcei spiedienā, kas ir 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu), nav noplūdes.

3.4.   CNG uzpildes ierīce iztur 33 MPa spiedienu.

3.5.   CNG uzpildes ierīce ir konstruēta tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.6.   CNG uzpildes ierīce iztur 10 000 ciklus ilgizturības testā, kas aprakstīts 5.L pielikumā.

4.   CNG UZPILDES IERĪCES IZMĒRI

4.1.   Pielikuma 1. attēlā norādīti M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu uzpildes ierīces izmēri (3).

4.2.   Pielikuma 2. attēlā norādīti M2, M3, N2 un N3 kategorijas transportlīdzekļu uzpildes ierīces izmēri (3).

4.3.   Šis pielikums attiecas uz spraudņiem, kas konstruēti 20 MPa (200 bāri) CNG uzglabāšanas sistēmām. Ir pieņemami arī 25 MPa (250 bāri) spraudņi, ja vien visas pārējās šā pielikuma prasības ir izpildītas paaugstinātos spiedienos, kā definēts šo noteikumu 3.A pielikuma 1. punktā.

Šajā gadījumā izmēri:

| | 1. attēlā 25 + 0/– 0,1 kļūst 24 + 0/– 0,1 un |
| --- | --- |

1. attēlā 25 + 0/– 0,1 kļūst 24 + 0/– 0,1 un

| | 2. attēlā 35 + 0/– 0,1 kļūst 34 + 0/– 0,1. |
| --- | --- |

2. attēlā 35 + 0/– 0,1 kļūst 34 + 0/– 0,1.

1. attēls

20 MPa uzpildes ierīce (spraudnis) M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļiem

Image

2. attēls

2. izmēra 20 MPa uzpildes ierīce (spraudnis) M2, M3, N2 un N3 transportlīdzekļiem

Izmēri milimetros

Image

---

(1)  Autotransporta līdzekļu saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes savienotājs. 1. daļa. 20 Mpa (200 bāri) savienotājs

(2)  Autotransporta līdzekļu saspiestas dabasgāzes (CNG) uzpildes savienotājs. 2. daļa. 20 Mpa (200 bāri) savienotājs, 2. izmērs.

(3)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3), dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2. punkts. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

4.G PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG GĀZES PLŪSMAS REGULĒTĀJA UN GĀZES/GAISA SAJAUCĒJA, GĀZES SMIDZINĀTĀJA VAI DEGVIELAS MAĢISTRĀLES APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR CNG GĀZES PLŪSMAS REGULĒTĀJA UN GĀZES/GAISA SAJAUCĒJA, GĀZES SMIDZINĀTĀJA VAI DEGVIELAS MAĢISTRĀLES APSTIPRINĀŠANU.

2.   CNG GĀZES/GAISA SAJAUCĒJS, GĀZES SMIDZINĀTĀJS VAI DEGVIELAS MAĢISTRĀLE

2.1.   Tie CNG gāzes/gaisa sajaucēja, gāzes smidzinātāja vai degvielas maģistrāles materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar CNG, ir savietojami ar CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā noteikto procedūru.

2.2.   CNG gāzes/gaisa sajaucējs, gāzes smidzinātājs vai degvielas maģistrāle atbilst 1. vai 2. klases sastāvdaļām noteiktajām prasībām saskaņā ar to klasifikāciju.

2.3.   Testa spiediens

2.3.1.   2. klases CNG gāzes/gaisa sajaucējs, gāzes smidzinātājs vai degvielas maģistrāle iztur spiedienu, kas ir divas reizes lielāks par darba spiedienu.

2.3.1.1.   2. klases CNG gāzes/gaisa sajaucējam, gāzes smidzinātājam vai degvielas maģistrālei spiedienā, kas ir divas reizes lielāks par darba spiedienu, nav noplūdes.

2.3.2.   1. un 2. klases CNG gāzes/gaisa sajaucējs, gāzes smidzinātājs vai degvielas maģistrāle ir konstruēta tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

2.4.   Elektriski darbināmas sastāvdaļas, kas satur CNG, atbilst šādām prasībām:

| a) | tām ir atsevišķs zemējums; |
| --- | --- |

a)

tām ir atsevišķs zemējums;

| b) | sastāvdaļas elektrosistēma ir izolēta no korpusa; |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļas elektrosistēma ir izolēta no korpusa;

| c) | kad elektriskā strāva ir atslēgta, gāzes smidzinātājs ir izslēgts. |
| --- | --- |

c)

kad elektriskā strāva ir atslēgta, gāzes smidzinātājs ir izslēgts.

3.   CNG GĀZES PLŪSMAS REGULĒTĀJS

3.1.   Gāzes plūsmas regulētāja materiāls, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar CNG, ir savietojams ar CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā noteikto procedūru.

3.2.   CNG gāzes plūsmas regulētājs atbilst 1. vai 2. klases sastāvdaļām noteiktajām prasībām saskaņā ar to klasifikāciju.

3.3.   Testa spiediens

3.3.1.   2. klases CNG gāzes plūsmas regulētājs iztur spiedienu, kas ir divas reizes lielāks par darba spiedienu.

3.3.1.1.   2. klases CNG gāzes plūsmas regulētājam spiedienā, kas ir divas reizes lielāks par darba spiedienu, nav noplūdes.

3.3.2.   1. un 2. klases CNG gāzes plūsmas regulētājs ir konstruēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.4.   Elektriski darbināmas sastāvdaļas, kas satur CNG, atbilst šādām prasībām:

| a) | tām ir atsevišķs zemējums; |
| --- | --- |

a)

tām ir atsevišķs zemējums;

| b) | sastāvdaļas elektrosistēma ir izolēta no korpusa. |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļas elektrosistēma ir izolēta no korpusa.

---

4.H PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR ELEKTRONISKĀ VADĪBAS BLOKA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR ELEKTRONISKĀ VADĪBAS BLOKA APSTIPRINĀŠANU.

2.   ELEKTRONISKAIS VADĪBAS BLOKS

2.1.   Elektroniskais vadības bloks var būt ikviena ierīce, kas kontrolē CNG/LNG pieprasījumu dzinējā un atslēdz automātisko vārstu, ja tiek izslēgts dzinējs vai ir salūzusi degvielas padeves caurule, vai dzinējs noslāpst, vai sadursmes brīdī.

2.1.1.   Neatkarīgi no 2.1. punkta prasībām automātiskais vārsts vadītas apstāšanās fāzē var palikt atvērtā pozīcijā.

2.2.   Automātiskā vārsta izslēgšanas aizkave pēc dzinēja noslāpšanas nedrīkst būt ilgāka par piecām sekundēm.

2.3.   Ierīce var būt aprīkota ar automātisku aizdedzes apsteidzes momenta regulētāju, kas var būt integrēts elektroniskajā modelī vai nodalīts no tā.

2.4.   Ierīce var būt integrēta ar inžektoru imitācijām, lai nodrošinātu pareizu benzīna elektroniskā vadības bloka darbību CNG/LNG ekspluatācijas laikā.

2.5.   Elektroniskais vadības bloks ir konstruēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

---

4.I PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR LNG SILTUMMAIŅA–IZTVAICĒTĀJA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR LNG SILTUMMAIŅA–IZTVAICĒTĀJA APSTIPRINĀŠANU.

2.   LNG SILTUMMAINIS–IZTVAICĒTĀJS

2.1.   LNG silumainis–iztvaicētājs var būt jebkura ierīce, kas paredzēta kriogēnas šķidrās degvielas iztvaicēšanai un tās kā gāzes piegādei dzinējā ar gāzes temperatūru – 40 °C līdz + 105 °C robežās.

2.2.   Tie LNG silumaiņa–iztvaicētāja materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar CNG, ir savietojami ar testa CNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

2.3.   Tā LNG silumaiņa–iztvaicētāja daļa, kas saskaras ar tvertnes spiedienu, ietilpst 5. klasē.

2.4.   LNG silumaiņa–iztvaicētāja konstrukcija ir tāda, lai tas varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) bez noplūdes un deformācijas.

2.5.   LNG silumaiņa–iztvaicētāja konstrukcija ir tāda, lai tas būtu (ārēji) hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

2.6.   LNG silumainis–iztvaicētājs ir konstruēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

2.7.   LNG silumainim–iztvaicētājam jāatbilst 5. klases testa procedūrām.

2.8.   LNG silumainim–iztvaicētājam jāatbilst ūdens apvalka sasaldēšanas testa prasībām. Siltumaiņa–iztvaicētāja daļu, kurā parasti ir antifrīzs, piepilda ar ūdeni līdz normālam tilpumam un uz 24 stundām atstāj – 40 °C temperatūrā. Pie siltumaiņa–iztvaicētāja dzesētēja ievada un izvada piestiprina 1 m garas dzesētāja šļūtenes. Pēc sagatavošanas sasaldējot, veic ārējās noplūdes testu telpas temperatūrā saskaņa ar 5.B pielikumu. Šim testam var izmatot atsevišķu paraugu.

---

4.J PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG UZPILDES SPRAUDŅA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR LNG UZPILDES SPRAUDŅA APSTIPRINĀŠANU.

2.   LNG UZPILDES SPRAUDNIS

2.1.   LNG uzpildes spraudnis atbilst 3. punkta prasībām.

2.2.   Spraudņa izgatavotājs var noteikt, ka ir jāizmanto noteikts LNG sprauslas tips.

3.   LNG UZPILDES SPRAUDŅA TESTA PROCEDŪRAS

3.1.   LNG uzpildes spraudnis atbilst 5. klases prasībām, un tam veic 5. pielikumā aprakstītās testa procedūras ar šādām īpašām prasībām.

3.1.1.   LNG uzpildes spraudņa nemetāla materiāli ir savietojami ar LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D, 5.F un 5.G pielikumā aprakstīto procedūru.

3.1.2.   LNG uzpildes spraudnim spiedienā, kas ir 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu), nerodas noplūde.

3.1.3.   LNG uzpildes spraudnis ir konstruēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.1.4.   Uzpildes ierīcei jāiztur 7 000 ilgizturības cikli atbilstīgi 5.L pielikumam:

3.1.4.1.   Zemas temperatūras cikls

Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, kriogēnā temperatūrā 96 % procentus no kopējā ciklu skaita. Avots var būt šķidrs vai gāzveida skābeklis (vai LNG) temperatūrā, kas atbilst LNG nominālajam ekspluatācijas spiedienam, vai zem tās (skatīt tabulu 5.O pielikumā). Izveido plūsmu un tad to noslēdz. Aizvēršanas ciklā spiediens testa statīva lejasposmā var samazināties līdz 50 % no testa spiediena. Pēc ciklu veikšanas sastāvdaļām jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām telpas temperatūrā. Šo testa daļu ir atļauts pārtraukt ik pēc 20 procentu intervāla, lai pārbaudītu noplūdi.

3.1.4.2.   Telpas temperatūras cikls

Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, atbilstīgā telpas temperatūrā 2 % gadījumu no kopējā ciklu skaita. Pabeidzot telpas temperatūras ciklu, sastāvdaļai jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām atbilstīgā telpas temperatūrā.

3.1.4.3.   Augstas temperatūras cikls

Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, atbilstīgā maksimālajā temperatūrā divus procentus no kopējā ciklu skaita. Pabeidzot augstas temperatūras ciklu, sastāvdaļai jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām atbilstīgā augstā temperatūrā.

Pēc ciklu izpildes un atkārtotas noplūdes testēšanas sastāvdaļu var noņemt no uzpildes sprauslas, neizlejot vairāk nekā 30 cm3
  LNG.

3.1.5.   LNG uzpildes spraudnis ir izgatavots no dzirksteles neradošiem materiāliem un atbilst ISO 14469-1:2004 aprakstītajiem neaizdegšanās izvērtēšanas testiem.

3.1.6.   Savienotu LNG uzpildes spraudņa un sprauslas elektriskā pretestība nav lielāka par 10 Ω gan saspiestā, gan nesaspiestā stāvoklī. Testu veic pirms un pēc izturības testa.

---

4.K PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR LNG SPIEDIENA KONTROLES REGULATORA APSTIPRINĀŠANU

1.   DARBĪBAS JOMA

Šā pielikuma mērķis ir paredzēt noteikumus par LNG spiediena kontroles regulatora apstiprināšanu.

2.   LNG SPIEDIENA KONTROLES REGULATORS

2.1.   Tie regulatora materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

2.2.   LNG spiediena kontroles regulators atbilst 5. klasei noteikto testu prasībām.

3.   KLASIFIKĀCIJA UN TESTA SPIEDIENS

3.1.   Tā spiediena regulatora daļa, kas saskaras ar LNG spiedienu, ietilpst 5. klasē.

3.1.1.   Spiediena kontroles regulators ir hermētisks (skatīt 5.B pielikumu) ar tās daļas slēgtiem izvadiem.

3.2.   Spiediena regulators ir projektēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.3.   Ilgizturības tests

3.3.1.   Veic 5.L pielikumā minēto ilgizturības testu ar šādiem izņēmumiem:

| a) | ciklu skaits ir 7 000; |
| --- | --- |

a)

ciklu skaits ir 7 000;

| b) | sastāvdaļu pievieno saspiesta kriogēna šķidruma avotam. |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļu pievieno saspiesta kriogēna šķidruma avotam.

---

4.L PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR LNG SPIEDIENA UN/VAI TEMPERATŪRAS DEVĒJU APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR LNG SPIEDIENA UN/VAI TEMPERATŪRAS DEVĒJU APSTIPRINĀŠANU.

2.   LNG SPIEDIENA UN TEMPERATŪRAS DEVĒJI

2.1.   LNG spiediena un temperatūras devējus iedala 5. klasē saskaņā ar 1-1. shēmu šo noteikumu 3. punktā.

3.   LNG SPIEDIENA UN/VAI TEMPERATŪRAS DEVĒJU TESTA PROCEDŪRAS

3.1.   LNG spiediena un/vai temperatūras devēji atbilst 5. klases prasībām, un tiem veic 5. pielikumā aprakstītās testa procedūras ar šādām īpašām prasībām.

3.2.   Izolācijas pretestības tests

Tests ir paredzēts, lai pārbaudītu iespējamās izolācijas kļūmes starp LNG spiediena un/vai temperatūras devēja kontakttapām un apvalku.

Starp vienu no kontakttapām un LNG spiediena un/vai temperatūras devēja apvalku vismaz divas sekundes piemēro 1 000 V DC. Minimālā pieļaujamā izolācijas pretestība ir > 10 ΜΩ.

3.3.   Tie LNG spiediena un temperatūras devēju materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

3.4.   LNG spiediena un/vai temperatūras devēji ir konstruēti tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.5.   LNG spiediena un temperatūras devēju 5. klases daļa iztur spiedienu, kas ne vairāk kā 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa), temperatūrā, kas atbilst nominālajam ekspluatācijas spiedienam, kā norādīts 5.O pielikuma tabulā, telpas temperatūrā un 5.O pielikuma maksimālajā temperatūrā.

---

4.M PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR DABASGĀZES DETEKTORA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR DABASGĀZES DETEKTORA APSTIPRINĀŠANU.

2.   DABASGĀZES DETEKTORS

Tie detektora materiāli, kas ekspluatācijas laikā saskaras ar dabasgāzi, ir savietojami ar testa gāzi. Savietojamības pārbaudei izmanto 5.D pielikumā aprakstīto procedūru.

3.   DABASGĀZES DETEKTORA TESTA PROCEDŪRAS

3.1.   Dabasgāzes detektors ir konstruēts tā, lai varētu darboties 5.O pielikumā norādītajās temperatūrās.

3.2.   Izolācijas pretestības tests

Tests ir paredzēts, lai pārbaudītu iespējamās izolācijas kļūmes starp kontakttapām un dabasgāzes detektora apvalku.

Starp vienu no kontakttapām un dabasgāzes detektora apvalku vismaz divas sekundes piemēro 1 000 V DC. Minimālā pieļaujamā izolācijas pretestība ir 10 ΜΩ.

3.3.   Elektroniskais vadības bloks atbilst attiecīgajām elektromagnētiskās savietojamības (EMS) prasībām saskaņā ar noteikumu Nr. 10 03. grozījumu sēriju vai līdzvērtīgām prasībām.

---

4.N PIELIKUMS

Noteikumi par automātiskā vārsta, pretvārsta, pārspiediena vārsta, pārplūdes vārsta, manuālā vārsta un vienvirziena vārsta apstiprināšanu

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR NOTEIKT PRASĪBAS AUTOMĀTISKĀ VĀRSTA, PRETVĀRSTA, PĀRSPIEDIENA VĀRSTA UN PĀRPLŪDES VĀRSTA APSTIPRINĀŠANAI VIENĪGI LNG LIETOJUMAM.

2.   LNG AUTOMĀTISKAIS VĀRSTS

2.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots LNG automātiskais vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

2.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

2.2.1.   LNG automātiskā vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) bez noplūdes vai deformācijas (skatīt 5.A pielikumu).

2.2.2.   LNG automātiskā vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas būtu hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

2.2.3.   Normālā, izgatavotāja noteiktā darba pozīcijā LNG automātiskais vārsts darbojas 7 000 reizes; pēc tam tas tiek deaktivēts. Automātiskais vārsts paliek hermētisks saskaņā ar 5.B un 5.C pielikumu spiedienā, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu. Šā testa 96 % ciklu veic kriogēnās temperatūrās, 2 % – apkārtējā temperatūrā un 2 % – augstā temperatūrā, kā definēts 5.O pielikuma tabulā.

2.2.4.   LNG automātiskā vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

2.2.5.   Izolācijas pretestības tests

Tests ir paredzēts, lai pārbaudītu iespējamās izolācijas kļūmes starp kontakttapām un dabasgāzes detektora apvalku.

Starp vienu no kontakttapām un dabasgāzes detektora apvalku vismaz divas sekundes piemēro 1 000 V DC. Minimālā pieļaujamā izolācijas pretestība ir 10 ΜΩ.

3.   LNG PRETVĀRSTS

3.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots LNG pretvārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

3.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

3.2.1.   LNG pretvārsta konstrukcija ir tāda, lai tas kriogēnā temperatūrā varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) bez noplūdes un deformācijas.

3.2.2.   LNG pretvārsta konstrukcija ir tāda, lai tas būtu (ārēji) hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu) temperatūrās, kas norādītas 5.O pielikumā.

3.2.3.   Normālā, izgatavotāja noteiktā darba pozīcijā LNG pretvārsts darbojas 7 000 reizes kriogēnā temperatūrā (skatīt 5.O pielikumu); pēc tam tas tiek deaktivēts. Pretvārsts paliek (ārēji) hermētisks pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa) (skatīt 5.B pielikumu).

3.2.4.   LNG pretvārsta konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

3.3.   LNG pretvārstam jāatbilst 5. klases sastāvdaļas testa procedūrām.

4.   LNG PĀRSPIEDIENA VĀRSTS

4.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots pārspiediena vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

4.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

4.2.1.   Piektās klases LNG pārspiediena vārsta konstrukcija ir tāda, lai tā kriogēnā temperatūrā varētu izturēt spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa), ar aizvērtu atveri.

4.2.2.   Piektās klases pārspiediena vārsta un spiediena samazināšanas ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā būtu hermētiska pie spiediena, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa), ar aizvērtu atveri (skatīt 5.B pielikumu).

4.3.   LNG pārspiediena konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

4.4.   LNG pārspiediena vārstam jāatbilst 5. klases sastāvdaļas testa procedūrām.

5.   LNG PĀRPLŪDES VĀRSTS

5.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots LNG pārplūdes vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

5.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

5.2.1.   LNG pārplūdes vārsta konstrukcija, ja tas nav integrēts tvertnē, ir tāda, lai vārsts kriogēnā temperatūrā izturētu spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

5.2.2.   LNG pārplūdes vārsta konstrukcija, ja tas nav integrēts tvertnē, ir tāda, lai tas būtu ārēji hermētisks (5.B pielikums) spiedienā, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu (MPa).

5.2.3.   LNG pārplūdes vārsta konstrukcija ir tāda, lai tas spētu darboties temperatūrās, kas noteiktas 5.O pielikumā.

5.3.   LNG pārplūdes vārsts ir konstruēts ar apvadu (iekšējā noplūde), lai būtu iespējama spiediena izlīdzināšana.

5.4.   Pārplūdes vārsts darbojas ne vairāk kā 10 % virs un ne mazāk kā 20 % zem izgatavotāja noteiktās nominālās aizvēršanas masas plūsmas caurlaides.

5.4.1.   Šos testus veic trīs katra vārsta izmēra un veida paraugiem. LNG vārstu, ko paredzēts izmantot vienīgi ar šķidrumu, testē ar ūdeni. Izņemot gadījumus, kas norādīti 5.4.3. punktā, katram vārstam, kas uzstādīts vertikālā, horizontālā un apgrieztā stāvoklī, jāveic atsevišķi testi.

5.4.2.   Testu ar ūdeni jāveic, izmantojot šķidruma caurplūduma mērītāju (vai līdzvērtīgu ierīci), kas uzstādīta cauruļu sistēmā, kurā ir pietiekams spiediens, lai nodrošinātu vajadzīgo plūsmu.

Sistēmā jāiekļauj ieplūdes atveres pjezometrs vai vismaz viena caurule, kas ir par izmēru lielāka nekā testējamais vārsts, un starp caurplūduma mērītāju un pjezometru jābūt uzstādītam plūsmas kontroles vārstam. Lai samazinātu spiediena triecienu, kas rodas, noslēdzoties pārplūdes vārstam, var izmantot šļūteni vai hidrostatisko spiedvārstu, vai abus.

5.4.3.   Vārstu, ko paredzēts uzstādīt tikai vienā stāvoklī, drīkst testēt tikai šajā stāvoklī.

5.5.   Kad LNG pārplūdes vārsts ir izslēguma stāvoklī, apvada plūsma caur vārstu nedrīkst pārsniegt izgatavotāja deklarēto gaisa plūsmas ātrumu cm3/minūtē ekspluatācijas spiedienā.

5.6.   Ierīcei jāatbilst 5. klases sastāvdaļas testa procedūrām.

6.   LNG MANUĀLAIS VĀRSTS

6.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots LNG manuālais vārsts, kas darbības laikā ir saskarē ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

6.2.   Ekspluatācijas specifikācijas

6.2.1.   Piektās klases LNG manuālā vārsta ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā kriogēnā temperatūrā izturētu spiedienu, kas 1,5 reizes pārsniedz darba spiedienu.

6.2.2.   Piektās klases LNG manuālā vārsta ierīces konstrukcija ir tāda, lai tā darbotos temperatūrā no – 162 °C līdz 85 °C.

6.3.   LNG manuālā vārsta ierīces prasības

Vienam paraugam šādi veic noguruma testu pie spiediena cikliskuma ātruma, kas nepārsniedz četrus ciklus minūtē:

tur – 162 °C vai zemākā temperatūrā, kamēr veic 100 ciklus spiedienā no 0 līdz 26 kPa. Vārsta maksimālais griezes moments tad atbilst 5.L pielikuma 5.3. tabulā norādītā spēka divkāršai vērtībai. Pēc testa LNG manuālais vārsts atbilst ārējās noplūdes testa prasībām 5.B pielikumā.

Ja testa laikā rodas apledojums, LNG manuālo vārstu atledo un nosusina.

6.4.   LNG manuālajam vārstam jāatbilst 5. klases sastāvdaļas testa procedūrām.

---

4.O PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR LNG DEGVIELAS SŪKŅA APSTIPRINĀŠANU

1.   ŠĀ PIELIKUMA MĒRĶIS IR PAREDZĒT NOTEIKUMUS PAR LNG DEGVIELAS SŪKŅA APSTIPRINĀŠANU.

2.   LNG DEGVIELAS SŪKŅA PRASĪBAS

2.1.   Materiāli, no kuriem izgatavots LNG degvielas sūknis, kas darbības laikā ir saskarē ar LNG, ir savietojami ar testa LNG. Savietojamības pārbaudei izmanto procedūru, kas aprakstīta 5.D pielikumā.

2.2.   Piektās klases LNG degvielas sūkņa konstrukcija ir tāda, lai tā darbotos temperatūrā no – 162 °C līdz 85 °C.

2.3.   Ierīce atbilst 5. klases sastāvdaļas testa procedūras prasībām.

2.4.   LNG degvielas sūkni konstruē tā, lai novērstu LNG slazdošanos.

2.5.   Jānodrošina līdzekļi, lai dzinēja izslēgšanās brīdī sūknī esošā LNG tiktu droši apstrādāta, nepalielinot spiedienu virs maksimālā drošā darba spiediena.

2.6.   LNG degvielas sūknim jābūt aprīkotam ar spiediena kontroles ierīci, lai spiedienu saglabātu darba spiediena diapazonā.

2.6.1.   Spiediena kontroles ierīces vietā ir pieņemams spēka ierobežojums, ko nodrošina padeves mehānisms.

2.6.2.   Spiediena kontroles ierīces vietā ir pieņemama elektroniskā vadības sistēma.

2.6.3.   Spiediena kontroles ierīce normālas funkcijas laikā dabasgāzi nedrīkst novadīt atmosfērā.

2.7.   LNG degvielas sūknis ir jāaprīko ar pārspiediena vārstu, lai spiediens nepārsniegtu sūkņa maksimālo drošo darba spiedienu.

2.7.1.   Sūkņa pārspiediena vārsta vietā ir pieņemams degvielas sistēmas pārspiediena vārsts, ja ar atslogošanas sistēmas spiedienu tas atslogo sūkņa spiedienu.

2.8.   LNG degvielas sūknis var darboties pirms dzinēja ieslēgšanas, lai degvielas sistēmā radītu nepieciešamo spiedienu. Ja dzinējs nedarbojas, šī funkcija tiek nodrošināta bez degvielas piegādes dzinējā.

3.   PIEMĒROJAMĀS TESTA PROCEDŪRAS

3.1.   Tvertnē uzstādīts LNG degvielas sūknis

| LNG savietojamības tests | 5.D pielikums |
| --- | --- |
| Izturība pret sauso karstumu | 5.F pielikums |
| Vecināšana ozona ietekmē | 5.G pielikums |
| Tests zemā temperatūrā | 5.P pielikums |

LNG savietojamības tests

5.D pielikums

Izturība pret sauso karstumu

5.F pielikums

Vecināšana ozona ietekmē

5.G pielikums

Tests zemā temperatūrā

5.P pielikums

3.2.   Ārpus tvertnes uzstādīts LNG degvielas sūknis

| Pārspiediens jeb izturība | 5.A pielikums |
| --- | --- |
| Ārējā noplūde | 5.B pielikums |
| LNG savietojamība | 5.D pielikums |
| Korozijizturība | 5.E pielikums |
| Izturība pret sauso karstumu | 5.F pielikums |
| Vecināšana ozona ietekmē | 5.G pielikums |
| Temperatūras cikls | 5.H pielikums |
| Vibroizturība | 5.N pielikums |
| Tests zemā temperatūrā | 5.P pielikums |

Pārspiediens jeb izturība

5.A pielikums

Ārējā noplūde

5.B pielikums

LNG savietojamība

5.D pielikums

Korozijizturība

5.E pielikums

Izturība pret sauso karstumu

5.F pielikums

Vecināšana ozona ietekmē

5.G pielikums

Temperatūras cikls

5.H pielikums

Vibroizturība

5.N pielikums

Tests zemā temperatūrā

5.P pielikums

---

5. PIELIKUMS

TESTA PROCEDŪRAS

1.   KLASIFIKĀCIJA

1.1.   CNG sastāvdaļas, kas paredzētas izmantošanai transportlīdzekļos, klasificē pēc maksimālā darba spiediena un funkcijām saskaņā ar šo noteikumu 2. punktu. LNG sastāvdaļas, kas paredzētas izmantošanai transportlīdzekļos, klasificē pēc minimālās temperatūras saskaņā ar šo noteikumu 3. punktu.

1.2.   Sastāvdaļu klasifikācija nosaka, kādi testi jāveic, lai apstiprinātu sastāvdaļu vai sastāvdaļu daļu tipu.

2.   PIEMĒROJAMĀS TESTA PROCEDŪRAS:

5.1. tabulā norādītas piemērojamās testa procedūras atkarībā no klasifikācijas.

5.1. tabula

| Tests | 0. klase | 1. klase | 2. klase | 3. klase | 4. klase | 5. klase | Pielikums |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārspiediens jeb izturība | X | X | X | X | O | X | 5.A |
| Ārējā noplūde | X | X | X | X | O | X | 5.B |
| Iekšējā noplūde | A | A | A | A | O | A | 5.C |
| Ilgizturības tests | A | A | A | A | O | A | 5.L |
| CNG/LNG savietojamība | A | A | A | A | A | A | 5.D |
| Korozijizturība | X | X | X | X | X | A | 5.E |
| Izturība pret sauso karstumu | A | A | A | A | A | A | 5.F |
| Vecināšana ozona ietekmē | A | A | A | A | A | A | 5.G |
| Pārraušanas/destrukcijas tests | X | O | O | O | O | A | 5.M |
| Temperatūras cikls | A | A | A | A | O | A | 5.H |
| Spiediena maiņas cikls | X | O | O | O | O | A | 5.I |
| Vibroizturība | A | A | A | A | O | A | 5.N |
| Ekspluatācijas temperatūras | X | X | X | X | X | X | 5.O |
| LNG zemā temperatūrā | O | O | O | O | O | X | 5.P |
| X | = | piemēro. |
| O | = | nepiemēro. |
| A | = | piemēro attiecīgā gadījumā. |

Tests

0. klase

1. klase

2. klase

3. klase

4. klase

5. klase

Pielikums

Pārspiediens jeb izturība

X

X

X

X

O

X

5.A

Ārējā noplūde

X

X

X

X

O

X

5.B

Iekšējā noplūde

A

A

A

A

O

A

5.C

Ilgizturības tests

A

A

A

A

O

A

5.L

CNG/LNG savietojamība

A

A

A

A

A

A

5.D

Korozijizturība

X

X

X

X

X

A

5.E

Izturība pret sauso karstumu

A

A

A

A

A

A

5.F

Vecināšana ozona ietekmē

A

A

A

A

A

A

5.G

Pārraušanas/destrukcijas tests

X

O

O

O

O

A

5.M

Temperatūras cikls

A

A

A

A

O

A

5.H

Spiediena maiņas cikls

X

O

O

O

O

A

5.I

Vibroizturība

A

A

A

A

O

A

5.N

Ekspluatācijas temperatūras

X

X

X

X

X

X

5.O

LNG zemā temperatūrā

O

O

O

O

O

X

5.P

X

=

piemēro.

O

=

nepiemēro.

A

=

piemēro attiecīgā gadījumā.

Piezīmes:

a)   iekšējā noplūde: veic, ja sastāvdaļas klasē ietilpst iekšējo vārstu ligzdas, kas parasti ir slēgtas, ja motors ir izslēgts;

b)   ilgizturības tests: veic, ja sastāvdaļas klasē ietilpst iebūvētas detaļas, kuras dzinēja darbības laikā pastāvīgi kustēsies;

c)   
  CNG savietojamība, izturība pret sauso karstumu, vecināšana ozona ietekmē: veic, ja sastāvdaļas klasē ietilpst sintētiskas vai nemetāliskas daļas;

d)   temperatūras cikla tests: veic, ja sastāvdaļas klasē ietilpst sintētiskas vai nemetāliskas daļas;

e)   vibroizturības tests: veic, ja sastāvdaļas klasē ietilpst iebūvētas detaļas, kuras dzinēja darbības laikā pastāvīgi kustēsies.

Sastāvdaļās izmantotajiem materiāliem ir rakstiskas specifikācijas, kas atbilst vismaz šajā pielikumā noteiktajām (testa) prasībām vai pārsniedz tās attiecībā uz:

| a) | temperatūru; |
| --- | --- |

a)

temperatūru;

| b) | spiedienu; |
| --- | --- |

b)

spiedienu;

| c) | CNG/LNG savietojamību; |
| --- | --- |

c)

CNG/LNG savietojamību;

| d) | ilgizturību. |
| --- | --- |

d)

ilgizturību.

3.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

3.1.   Noplūdes testus CNG veic ar saspiesto gāzi, piemēram, ar gaisu vai slāpekli. LNG izmanto kriogēnu šķidrumu.

3.2.   Hidrostatiskās izturības testā var izmantot ūdeni vai citu šķidrumu, lai sasniegtu vajadzīgo spiedienu.

3.3.   Noplūdes un hidrostatiskās izturības testu ilgums nav mazāks par trim minūtēm.

5.A PIELIKUMS

PĀRSPIEDIENA TESTS (IZTURĪBAS TESTS)

| 1. | Sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, bez jebkādām redzamām pārrāvuma vai pastāvīga bojājuma pazīmēm iztur hidraulisko spiedienu, kas 1,5 līdz divas reizes pārsniedz maksimālo darba spiedienu, vismaz trīs minūtes telpas temperatūrā, kad tās augstspiediena daļas atvere ir noslēgta. Kā testa līdzekli var izmantot ūdeni vai jebkādu citu piemērotu hidraulisko šķidrumu. |
| --- | --- |

1.

Sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, bez jebkādām redzamām pārrāvuma vai pastāvīga bojājuma pazīmēm iztur hidraulisko spiedienu, kas 1,5 līdz divas reizes pārsniedz maksimālo darba spiedienu, vismaz trīs minūtes telpas temperatūrā, kad tās augstspiediena daļas atvere ir noslēgta. Kā testa līdzekli var izmantot ūdeni vai jebkādu citu piemērotu hidraulisko šķidrumu.

| 2. | Paraugus, kam veikts 5.L pielikumā aprakstītais ilgizturības tests, pieslēdz hidrostatiskā spiediena avotam. Hidrostatiskā spiediena padeves caurulē jāuzstāda pozitīvs slēgvārsts un manometrs ar spiedienu, kas ir ne mazāk kā 1,5 reizes un ne vairāk kā divas reizes lielāks par testa spiedienu. |
| --- | --- |

2.

Paraugus, kam veikts 5.L pielikumā aprakstītais ilgizturības tests, pieslēdz hidrostatiskā spiediena avotam. Hidrostatiskā spiediena padeves caurulē jāuzstāda pozitīvs slēgvārsts un manometrs ar spiedienu, kas ir ne mazāk kā 1,5 reizes un ne vairāk kā divas reizes lielāks par testa spiedienu.

| 3. | Turpmāk 5.2. tabulā redzams darba spiediens un pārrāvuma testa spiediens saskaņā ar šo noteikumu 2. punktā izklāstīto klasifikāciju.

  5.2. tabula








  Sastāvdaļas klasifikācija | Darba spiediens
  (kPa) | Pārspiediens
  (kPa) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. klase | 3 000 < p < 26 000 | 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu |
| 1. klase | 450 < p < 3 000 | 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu |
| 2. klase | 20 < p < 450 | 2 reizes lielāks par darba spiedienu |
| 3. klase | 450 < p < 3 000 | 2 reizes lielāks par atslogošanas spiedienu |
| 5. klase | izgatavotāja norādījumi | 1,5 reizes lielāks par darba spiedienu |

3.

Turpmāk 5.2. tabulā redzams darba spiediens un pārrāvuma testa spiediens saskaņā ar šo noteikumu 2. punktā izklāstīto klasifikāciju.

5.2. tabula

Sastāvdaļas klasifikācija

Darba spiediens

(kPa)

Pārspiediens

(kPa)

0. klase

3 000 < p < 26 000

1,5 reizes lielāks par darba spiedienu

1. klase

450 < p < 3 000

1,5 reizes lielāks par darba spiedienu

2. klase

20 < p < 450

2 reizes lielāks par darba spiedienu

3. klase

450 < p < 3 000

2 reizes lielāks par atslogošanas spiedienu

5. klase

izgatavotāja norādījumi

1,5 reizes lielāks par darba spiedienu

5.B PIELIKUMS

ĀRĒJĀS NOPLŪDES TESTS

1.   Sastāvdaļu testējot saskaņā ar aprakstu šā pielikuma 2. un 3. punktā jebkādā aerostatiskā spiedienā no 0 līdz 5.A pielikuma 5.2. tabulā norādītajam spiedienam, caur tās savienojošām daļām, korpusa savienojumiem vai citiem savienojumiem nenotiek noplūdes un netiek konstatētas lējuma porainības pazīmes.

2.   Testu veic šādos apstākļos:

| a) | telpas temperatūrā; |
| --- | --- |

a)

telpas temperatūrā;

| b) | minimālajā darba temperatūrā; |
| --- | --- |

b)

minimālajā darba temperatūrā;

| c) | maksimālajā darba temperatūrā. |
| --- | --- |

c)

maksimālajā darba temperatūrā.

Minimālā un maksimālā darba temperatūra norādīta 5.O pielikumā.

3.   Attiecībā uz CNG

Testa laikā testējamo aprīkojumu pievieno aerostatiskā spiediena avotam. Spiediena padeves caurulē jāuzstāda automātiskais vārsts un manometrs ar spiedienu, kas ir ne mazāk kā 1,5 reizes un ne vairāk kā divas reizes lielāks par testa spiedienu. Manometrs jāuzstāda starp automātisko vārstu un testējamo paraugu. Kad paraugi atrodas zem testa spiediena, tos pilnībā iegremdē ūdenī, lai konstatētu noplūdi, vai izmanto jebkādu citu līdzvērtīgu testa metodi (plūsmas mērījumus vai spiediena krišanos).

3.1.   Attiecībā uz LNG

Testa laikā sastāvdaļas ievade ir savienota ar kriogēna šķidruma avotu saskaņā ar 5.O pielikuma tabulu vai zemāku temperatūru ar darba spiedienu, kā norādījis izgatavotājs. Plūsmu saglabā 0,5 stundas.

4.   Ārējā noplūde nedrīkst pārsniegt pielikumos norādītās prasības, vai, ja prasības nav norādītas, ārējā noplūde nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā.

5.   Tests augstā temperatūrā

Attiecībā uz CNG

Noplūde no sastāvdaļas, kas satur CNG un kuras atvere ir noslēgta, nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā maksimālajā darba temperatūrā, kā norādīts 5.O pielikumā, kad to pakļauj gāzes spiedienam, kurš vienāds ar maksimālo darba spiedienu. Sastāvdaļu kondicionē vismaz astoņas stundas minētajā temperatūrā.

5.1.   Attiecībā uz LNG

Ārējā temperatūrā pie maksimālajām darbības temperatūrām, kas noteiktas 5.O pielikumā, LNG saturošas sastāvdaļas noplūde nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā pie plūsmas, kas noteikta 3.1. punktā.

6.   Tests zemā temperatūrā

Attiecībā uz CNG

Noplūde no sastāvdaļas, kas satur CNG un kuras atvere ir noslēgta, nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā minimālajā darba temperatūrā, kad to pakļauj gāzes spiedienam, kurš vienāds ar izgatavotāja noteikto maksimālo darba spiedienu. Sastāvdaļu kondicionē vismaz astoņas stundas minētajā temperatūrā.

6.1.   Attiecībā uz LNG

Ārējā temperatūrā pie maksimālajām darbības temperatūrām, kas noteiktas 5.O pielikumā, LNG saturošas sastāvdaļas noplūde nedrīkst pārsniegt 15 cm3 stundā pie plūsmas, kas noteikta 3.1. punktā.

5.C PIELIKUMS

IEKŠĒJĀS NOPLŪDES TESTS

| 1. | Tālāk minētos testus veic ar vārstu vai uzpildes ierīces paraugiem, ar kuriem iepriekš veikts 5.B pielikumā aprakstītais ārējās noplūdes tests. |
| --- | --- |

1.

Tālāk minētos testus veic ar vārstu vai uzpildes ierīces paraugiem, ar kuriem iepriekš veikts 5.B pielikumā aprakstītais ārējās noplūdes tests.

| 2. | No vārstu ligzdām noslēgtā stāvoklī jebkādā aerostatiskā spiedienā, kas ir no 0 līdz 1,5 reizēm lielāks par darba spiedienu (kPa), nav noplūdes. LNG sastāvdaļām izmanto kriogēno temperatūru (skatīt 5.O pielikumu. |
| --- | --- |

2.

No vārstu ligzdām noslēgtā stāvoklī jebkādā aerostatiskā spiedienā, kas ir no 0 līdz 1,5 reizēm lielāks par darba spiedienu (kPa), nav noplūdes. LNG sastāvdaļām izmanto kriogēno temperatūru (skatīt 5.O pielikumu.

| 3. | No CNG vienvirziena vārsta elastīgā ligzdā noslēgtā stāvoklī nav noplūdes, kad tas pakļauts jebkādam aerostatiskam spiedienam, kas ir no 0 līdz 1,5 reizēm lielāks par darba spiedienu (kPa). |
| --- | --- |

3.

No CNG vienvirziena vārsta elastīgā ligzdā noslēgtā stāvoklī nav noplūdes, kad tas pakļauts jebkādam aerostatiskam spiedienam, kas ir no 0 līdz 1,5 reizēm lielāks par darba spiedienu (kPa).

| 4. | Noplūde no CNG vienvirziena vārsta metāla–metāla ligzdā noslēgtā stāvoklī nav lielāka par 0,47 dm3/s, kad vienvirziena vārsts pakļauts aerostatiskā spiediena starpībai 138 kPa efektīvā spiedienā. |
| --- | --- |

4.

Noplūde no CNG vienvirziena vārsta metāla–metāla ligzdā noslēgtā stāvoklī nav lielāka par 0,47 dm3/s, kad vienvirziena vārsts pakļauts aerostatiskā spiediena starpībai 138 kPa efektīvā spiedienā.

| 5. | No tāda augšējā CNG vienvirziena vārsta ligzdas, kas izmantots uzpildes ierīces mezglā, noslēgtā stāvoklī jebkādā aerostatiskā spiedienā, kas ir no 0 līdz 1,5 reizēm lielāks par darba spiedienu (kPa), nav noplūdes. |
| --- | --- |

5.

No tāda augšējā CNG vienvirziena vārsta ligzdas, kas izmantots uzpildes ierīces mezglā, noslēgtā stāvoklī jebkādā aerostatiskā spiedienā, kas ir no 0 līdz 1,5 reizēm lielāks par darba spiedienu (kPa), nav noplūdes.

| 6. | Iekšējās noplūdes testu veic, kad parauga vārsta ieplūdes atvere ir pievienota aerostatiskā spiediena avotam, vārsts ir aizvērts un tā izplūdes atvere ir atvērta. Spiediena padeves caurulē jāuzstāda automātiskais vārsts un manometrs ar spiedienu, kas ir ne mazāk kā 1,5 reizes un ne vairāk kā divas reizes lielāks par testa spiedienu. Manometrs jāuzstāda starp automātisko vārstu un testējamo paraugu. Kad vārstam piemērots testa spiediens, jāveic novērojumi, vai no atvērtās izplūdes atveres, kas iegremdēta ūdenī, nav noplūdes, ja vien nav norādīts citādi. |
| --- | --- |

6.

Iekšējās noplūdes testu veic, kad parauga vārsta ieplūdes atvere ir pievienota aerostatiskā spiediena avotam, vārsts ir aizvērts un tā izplūdes atvere ir atvērta. Spiediena padeves caurulē jāuzstāda automātiskais vārsts un manometrs ar spiedienu, kas ir ne mazāk kā 1,5 reizes un ne vairāk kā divas reizes lielāks par testa spiedienu. Manometrs jāuzstāda starp automātisko vārstu un testējamo paraugu. Kad vārstam piemērots testa spiediens, jāveic novērojumi, vai no atvērtās izplūdes atveres, kas iegremdēta ūdenī, nav noplūdes, ja vien nav norādīts citādi.

| 7. | Atbilstību 2. līdz 5. punktam jānosaka, noteiktu caurules garumu pievienojot vārsta izplūdes atverei. Izplūdes caurules vaļējam galam jāatrodas apvērstā, graduētā balonā, kas kalibrēts kubikcentimetros. Apvērstais balons jānoslēdz ar ūdensnecaurlaidīgu blīvējumu. Aparāts jānoregulē tā, lai:






  a) | izplūdes caurules gals atrastos aptuveni 13 mm virs ūdens līmeņa apvērstajā graduētajā balonā, un |
| --- | --- | --- |

7.

Atbilstību 2. līdz 5. punktam jānosaka, noteiktu caurules garumu pievienojot vārsta izplūdes atverei. Izplūdes caurules vaļējam galam jāatrodas apvērstā, graduētā balonā, kas kalibrēts kubikcentimetros. Apvērstais balons jānoslēdz ar ūdensnecaurlaidīgu blīvējumu. Aparāts jānoregulē tā, lai:

a)

izplūdes caurules gals atrastos aptuveni 13 mm virs ūdens līmeņa apvērstajā graduētajā balonā, un

| b) | ūdens līmenis graduētajā balonā un tā ārpusē būtu vienāds. Kad regulēšana veikta, reģistrē ūdens līmeni graduētajā balonā. Kad vārsts ir aizvērts kā normālas darbības laikā, vārsta ieplūdes atvere ne mazāk kā divas minūtes tiek pakļauta gaisa vai slāpekļa plūsmai noteiktā testa spiedienā. Šajā laikā vajadzības gadījumā jānoregulē graduētā balona vertikālais stāvoklis, lai ūdens līmenis būtu vienāds gan balonā, gan ārpus tā. |
| --- | --- |

b)

ūdens līmenis graduētajā balonā un tā ārpusē būtu vienāds. Kad regulēšana veikta, reģistrē ūdens līmeni graduētajā balonā. Kad vārsts ir aizvērts kā normālas darbības laikā, vārsta ieplūdes atvere ne mazāk kā divas minūtes tiek pakļauta gaisa vai slāpekļa plūsmai noteiktā testa spiedienā. Šajā laikā vajadzības gadījumā jānoregulē graduētā balona vertikālais stāvoklis, lai ūdens līmenis būtu vienāds gan balonā, gan ārpus tā.

Testa perioda beigās, ūdenim graduētajā balonā un ārpus tā esot vienā līmenī, no jauna reģistrē ūdens līmeni graduētajā balonā. Ņemot vērā tilpuma izmaiņas graduētajā balonā, aprēķina noplūdes ātrumu saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

| V1 | = | noplūdes ātrums, gaisa vai slāpekļa kubikcentimetri stundā; |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | tilpuma palielināšanās graduētajā balonā testa laikā; |
| t | = | testa ilgums minūtēs; |
| P | = | barometriskais spiediens testa laikā, kPa; |
| T | = | barometriskais spiediens testa laikā, K. |

V1

=

noplūdes ātrums, gaisa vai slāpekļa kubikcentimetri stundā;

Vt

=

tilpuma palielināšanās graduētajā balonā testa laikā;

t

=

testa ilgums minūtēs;

P

=

barometriskais spiediens testa laikā, kPa;

T

=

barometriskais spiediens testa laikā, K.

| 8. | Iepriekš aprakstītās metodes vietā noplūdi var mērīt ar caurplūdes mērītāju, kas uzstādīts testējamā vārsta ieplūdes pusē. Caurplūdes mērītājs spēj precīzi norādīt izmantotā testa šķidruma maksimālās pieļaujamās noplūdes ātruma vērtības. |
| --- | --- |

8.

Iepriekš aprakstītās metodes vietā noplūdi var mērīt ar caurplūdes mērītāju, kas uzstādīts testējamā vārsta ieplūdes pusē. Caurplūdes mērītājs spēj precīzi norādīt izmantotā testa šķidruma maksimālās pieļaujamās noplūdes ātruma vērtības.

5.D PIELIKUMS

CNG/LNG SAVIETOJAMĪBAS TESTS

| 1. | Nav novērojamas pārmērīgas tilpuma izmaiņas vai svara zudums nemetāla daļai, kas saskaras ar CNG/LNG.
  Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:






  a) | vide: n-pentāns; |
| --- | --- | --- |

1.

Nav novērojamas pārmērīgas tilpuma izmaiņas vai svara zudums nemetāla daļai, kas saskaras ar CNG/LNG.

Izturība pret n-pentānu saskaņā ar ISO 1817 ar šādiem nosacījumiem:

a)

vide: n-pentāns;

| b) | temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra: 23 °C (pielaide saskaņā ar ISO 1817);

| c) | iegremdes periods: 72 stundas. |
| --- | --- |

c)

iegremdes periods: 72 stundas.

| 2. | Prasības:
  maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti;
  pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem. |
| --- | --- |

2.

Prasības:

maksimālās apjoma izmaiņas: 20 procenti;

pēc 48 stundu ilgas glabāšanas gaisā, kura temperatūra ir 40 °C, masa, salīdzinot ar sākotnējo vērtību, nedrīkst samazināties vairāk nekā par pieciem procentiem.

5.E PIELIKUMS

KOROZIJIZTURĪBAS TESTS

Korozijas izturības testa procedūra

| 1. | Metāla sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, pēc tam, kad veikts 144 stundu ilgs sāls izsmidzināšanas tests saskaņā ar ISO 15500-2, atbilst 5.B un 5.C pielikumā minēto noplūdes testu prasībām; testa laikā visi savienojumi ir noslēgti. |
| --- | --- |

1.

Metāla sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, pēc tam, kad veikts 144 stundu ilgs sāls izsmidzināšanas tests saskaņā ar ISO 15500-2, atbilst 5.B un 5.C pielikumā minēto noplūdes testu prasībām; testa laikā visi savienojumi ir noslēgti.

| 2. | Vara vai misiņa sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, pēc 24 stundu ilgas iegremdēšanas amonjakā saskaņā ar ISO 15500-2 atbilst 5.B un 5.C pielikumā minēto noplūdes testu prasībām; testa laikā visi savienojumi ir noslēgti. |
| --- | --- |

2.

Vara vai misiņa sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, pēc 24 stundu ilgas iegremdēšanas amonjakā saskaņā ar ISO 15500-2 atbilst 5.B un 5.C pielikumā minēto noplūdes testu prasībām; testa laikā visi savienojumi ir noslēgti.

5.F PIELIKUMS

IZTURĪBA PRET SAUSO KARSTUMU

| 1. | Testam veic atbilstīgi ISO 188 standartam. Paraugu 168 stundas jāpakļauj gaisa iedarbībai temperatūrā, kas vienāda ar maksimālo darba temperatūru. |
| --- | --- |

1.

Testam veic atbilstīgi ISO 188 standartam. Paraugu 168 stundas jāpakļauj gaisa iedarbībai temperatūrā, kas vienāda ar maksimālo darba temperatūru.

| 2. | Pieļaujamās stiepes izturības izmaiņas nedrīkst pārsniegt + 25 procentus. Pieļaujamās galīgā pagarinājuma izmaiņas nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:






  a) | maksimālais palielinājums: 10 procenti; |
| --- | --- | --- |

2.

Pieļaujamās stiepes izturības izmaiņas nedrīkst pārsniegt + 25 procentus. Pieļaujamās galīgā pagarinājuma izmaiņas nedrīkst pārsniegt šādas vērtības:

a)

maksimālais palielinājums: 10 procenti;

| b) | maksimālais samazinājums: 30 procenti; |
| --- | --- |

b)

maksimālais samazinājums: 30 procenti;

5.G PIELIKUMS

VECINĀŠANA OZONA IETEKMĒ

| 1. | Testam jāatbilst ISO 1431/1 standartam.
  Testējamo paraugu, kas jāizstiepj, lai stiepes deformācija būtu 20 procenti, 72 stundas pakļauj gaisa iedarbībai 40 °C temperatūrā ar ozona koncentrāciju 50 simtmiljonās daļas. |
| --- | --- |

1.

Testam jāatbilst ISO 1431/1 standartam.

Testējamo paraugu, kas jāizstiepj, lai stiepes deformācija būtu 20 procenti, 72 stundas pakļauj gaisa iedarbībai 40 °C temperatūrā ar ozona koncentrāciju 50 simtmiljonās daļas.

| 2. | Nav pieļaujama testējamā parauga plaisāšana. |
| --- | --- |

2.

Nav pieļaujama testējamā parauga plaisāšana.

5.H PIELIKUMS

TEMPERATŪRAS CIKLA TESTS

Nemetāla sastāvdaļa, kas satur CNG/LNG, pēc 96 stundu temperatūru cikla no minimālās ekspluatācijas temperatūras līdz maksimālajai ekspluatācijas temperatūrai (cikla ilgums ir 120 minūtes) atbilst 5.B un 5.C pielikumā minēto noplūdes testu prasībām; testa laikā visi savienojumi ir noslēgti.

5.I PIELIKUMS

SPIEDIENA MAIŅAS CIKLA TESTS, KAS PIEMĒROJAMS TIKAI BALONIEM

(skatīt 3. pielikumu)

5.J UN 5.K PIELIKUMS –

(Nav piešķirts)

5.L PIELIKUMS

ILGIZTURĪBAS TESTS (ILGSTOŠA EKSPLUATĀCIJA)

1.   TESTA METODE CNG SASTĀVDAĻĀM

1.1.   Sastāvdaļu pievieno saspiesta sausa gaisa vai slāpekļa avotam, izmantojot piemērotu savienojumu, un pakļauj konkrētajai atsevišķajai sastāvdaļai noteiktajam ciklu skaitam. Cikls sastāv no sastāvdaļas vienreizējas atvēršanas un vienreizējas aizvēršanas laika posmā, kas nav īsāks par 10 ± 2 sekundēm.

| a) | Telpas temperatūras cikls
  Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, telpas temperatūrā 96 procentus no kopējā ciklu skaita. Aizvēršanas ciklā spiediens pēc testa statīva var samazināties līdz 50 % no testa spiediena. Pēc tam sastāvdaļām jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām telpas temperatūrā. Šo testa daļu ir atļauts pārtraukt ik pēc 20 procentu intervāla, lai pārbaudītu noplūdi. |
| --- | --- |

a)

Telpas temperatūras cikls

Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, telpas temperatūrā 96 procentus no kopējā ciklu skaita. Aizvēršanas ciklā spiediens pēc testa statīva var samazināties līdz 50 % no testa spiediena. Pēc tam sastāvdaļām jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām telpas temperatūrā. Šo testa daļu ir atļauts pārtraukt ik pēc 20 procentu intervāla, lai pārbaudītu noplūdi.

| b) | Augstas temperatūras cikls
  Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, atbilstīgā maksimālajā temperatūrā divus procentus no kopējā ciklu skaita. Pabeidzot augstas temperatūras ciklu, sastāvdaļai jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām atbilstīgā maksimālajā temperatūrā. |
| --- | --- |

b)

Augstas temperatūras cikls

Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, atbilstīgā maksimālajā temperatūrā divus procentus no kopējā ciklu skaita. Pabeidzot augstas temperatūras ciklu, sastāvdaļai jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām atbilstīgā maksimālajā temperatūrā.

| c) | Zemas temperatūras cikls
  Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, atbilstīgā minimālajā temperatūrā divus procentus no kopējā ciklu skaita. Pabeidzot zemas temperatūras ciklu, sastāvdaļai jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām atbilstīgā minimālajā temperatūrā.
  Pēc cikla testa un atkārtota noplūdes testa sastāvdaļu var pilnīgi atvērt un aizvērt, ja sastāvdaļas rokturim pieliek griezes momentu, kas nepārsniedz 5.3. tabulā norādīto, atvēršanas virzienā un pēc tam pretējā virzienā.

  5.3. tabula







  Sastāvdaļas ievada izmērs (mm) | Maksimālais griezes moments (Nm) |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 vai 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Zemas temperatūras cikls

Sastāvdaļu darbina nominālajā ekspluatācijas spiedienā, atbilstīgā minimālajā temperatūrā divus procentus no kopējā ciklu skaita. Pabeidzot zemas temperatūras ciklu, sastāvdaļai jāatbilst 5.B pielikumā minētā noplūdes testa prasībām atbilstīgā minimālajā temperatūrā.

Pēc cikla testa un atkārtota noplūdes testa sastāvdaļu var pilnīgi atvērt un aizvērt, ja sastāvdaļas rokturim pieliek griezes momentu, kas nepārsniedz 5.3. tabulā norādīto, atvēršanas virzienā un pēc tam pretējā virzienā.

5.3. tabula

Sastāvdaļas ievada izmērs (mm)

Maksimālais griezes moments (Nm)

6

1,7

8 vai 10

2,3

12

2,8

1.2.   Šo testu veic norādītajā maksimālajā temperatūrā un atkārto – 40 °C temperatūrā.

1.3.   Ilgisturības tests LNG ražojumiem ir minēts tiem veltītajā 4.I pielikumā un attiecīgos gadījumos līdz 4.O pielikumam.

5.M PIELIKUMS

PĀRRAUŠANAS/SAGRAUŠANAS TESTS, KAS PIEMĒROJAMS TIKAI CNG BALONIEM

(skatīt 3.A pielikumu)

5.N PIELIKUMS

VIBROIZTURĪBAS TESTS

1.   Visas sastāvdaļas ar kustīgām daļām paliek nebojātas, turpina darboties un atbilst sastāvdaļas noplūdes testu prasībām pēc sešas stundas ilgas vibrācijas, izmantojot turpmāk minēto testa metodi.

2.   Testa metode

2.1.   Sastāvdaļu nostiprina iekārtā un divas stundas pakļauj 17 Hz vibrācijām, kuru amplitūda ir 1,5 mm (0,06 collas) uz katras no trim orientācijas asīm. Pēc sešas stundas ilgas vibrācijas sastāvdaļa atbilst 5.C pielikuma prasībām.

5.O PIELIKUMS

EKSPLUATĀCIJAS TEMPERATŪRAS

Darba temperatūras ir šādas:

| | Dzinēja nodalījums | Uzstādot uz dzinēja | Transportlīdzeklī |
| --- | --- | --- | --- |
| Mērena (M) | no – 20 °C līdz 105 °C | no – 20 °C līdz 120 °C | no – 20 °C līdz 85 °C |
| Auksta (C) | no – 40 °C līdz 105 °C | no – 40 °C līdz 120 °C | no – 40 °C līdz 85 °C |
| LNG (L) | no – 162 °C līdz 105 °C | no – 162 °C līdz 120 °C | no – 162 °C līdz 85 °C |

Dzinēja nodalījums

Uzstādot uz dzinēja

Transportlīdzeklī

Mērena (M)

no – 20 °C līdz 105 °C

no – 20 °C līdz 120 °C

no – 20 °C līdz 85 °C

Auksta (C)

no – 40 °C līdz 105 °C

no – 40 °C līdz 120 °C

no – 40 °C līdz 85 °C

LNG (L)

no – 162 °C līdz 105 °C

no – 162 °C līdz 120 °C

no – 162 °C līdz 85 °C

Piezīme. LNG temperatūra ir šķidruma temperatūra sastāvdaļās. Apkārtējai temperatūrai izmanto M vai C. Tā kā LNG piesātinājuma temperatūra un spiediens ir tieši saistīti, kā norādīts tālāk tabulā, pamatojoties uz aprakstīto testa spiedienu, LNG sastāvdaļām atļauta augstāka minimālā temperatūra.

| Temperatūra (°C) | Spiediens (bar) |
| --- | --- |
| – 161,6 | 0 |
| – 152,5 | 1 |
| – 146,4 | 2 |
| – 141,7 | 3 |
| – 137,8 | 4 |
| – 134,4 | 5 |
| – 131,4 | 6 |
| – 128,7 | 7 |
| – 126,3 | 8 |
| – 124,0 | 9 |
| – 121,9 | 10 |
| – 119,9 | 11 |
| – 118,1 | 12 |
| – 116,3 | 13 |
| – 114,6 | 14 |
| – 113,0 | 15 |
| – 111,5 | 16 |
| – 110,0 | 17 |
| – 108,6 | 18 |
| – 107,3 | 19 |
| – 106,0 | 20 |
| – 104,7 | 21 |
| – 103,5 | 22 |
| – 102,3 | 23 |
| – 101,2 | 24 |

Temperatūra (°C)

Spiediens (bar)

– 161,6

0

– 152,5

1

– 146,4

2

– 141,7

3

– 137,8

4

– 134,4

5

– 131,4

6

– 128,7

7

– 126,3

8

– 124,0

9

– 121,9

10

– 119,9

11

– 118,1

12

– 116,3

13

– 114,6

14

– 113,0

15

– 111,5

16

– 110,0

17

– 108,6

18

– 107,3

19

– 106,0

20

– 104,7

21

– 103,5

22

– 102,3

23

– 101,2

24

Avots: http://webbook.nist.gov/chemistry/fluid/Saturation

5.P PIELIKUMS

LNG TESTS ZEMĀ TEMPERATŪRĀ

| 1. | Sastāvdaļu darbina temperatūrā, kas zemāka par – 162 °C, un darba spiedienā 96 procentus no kopējā ciklu skaita (norādīts ražojuma 4. pielikumā). |
| --- | --- |

1.

Sastāvdaļu darbina temperatūrā, kas zemāka par – 162 °C, un darba spiedienā 96 procentus no kopējā ciklu skaita (norādīts ražojuma 4. pielikumā).

| 2. | Sastāvdaļu četrus procentus no kopējā ciklu skaita darbina attiecīgā maksimālajā temperatūrā (noteikta 5.O pielikumā) un darba spiedienā un tā pēc temperatūras ciklu veikšanas atbilst 5.B un 5.C pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

2.

Sastāvdaļu četrus procentus no kopējā ciklu skaita darbina attiecīgā maksimālajā temperatūrā (noteikta 5.O pielikumā) un darba spiedienā un tā pēc temperatūras ciklu veikšanas atbilst 5.B un 5.C pielikuma prasībām.

| 3. | Šo testu ir atļauts pārtraukt ik pēc 20 procentu intervāla, lai pārbaudītu noplūdi. |
| --- | --- |

3.

Šo testu ir atļauts pārtraukt ik pēc 20 procentu intervāla, lai pārbaudītu noplūdi.

| 4. | Pēc ciklu testa veic hidrostatisko testu. |
| --- | --- |

4.

Pēc ciklu testa veic hidrostatisko testu.

5.Q PIELIKUMS

NEMETĀLA DAĻU SADERĪBA AR SILTUMAPMAIŅAS VIDI

| 1. | Testa paraugus 168 stundas iegremdē siltumapmaiņas vidē 90 °C temperatūrā; pēc tam tās 48 stundas žāvē 40 °C temperatūrā. Testos izmantotās siltumapmaiņas vides sastāvs ir 50 % uz 50 % ūdens/etilēnglikola šķidrums. |
| --- | --- |

1.

Testa paraugus 168 stundas iegremdē siltumapmaiņas vidē 90 °C temperatūrā; pēc tam tās 48 stundas žāvē 40 °C temperatūrā. Testos izmantotās siltumapmaiņas vides sastāvs ir 50 % uz 50 % ūdens/etilēnglikola šķidrums.

| 2. | Testu atzīst par apmierinošu, ja tilpuma izmaiņas ir mazākas par 20 procentiem, masas izmaiņas – mazākas par pieciem procentiem, stiepes izturības izmaiņas ir mazākas par – 25 procentiem, bet pagarinājuma pārraušanas brīdī izmaiņas ir no – 30 procentiem līdz + 10 procentiem. |
| --- | --- |

2.

Testu atzīst par apmierinošu, ja tilpuma izmaiņas ir mazākas par 20 procentiem, masas izmaiņas – mazākas par pieciem procentiem, stiepes izturības izmaiņas ir mazākas par – 25 procentiem, bet pagarinājuma pārraušanas brīdī izmaiņas ir no – 30 procentiem līdz + 10 procentiem.

---

6. PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CNG IDENTIFIKĀCIJAS MARĶĒJUMU M2 UN M3, N2 UN N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

(šo noteikumu 18.1.8.1. punkts)

Marķējums ir uzlīme, kas ir ārapstākļu izturīga.

Uzlīmes krāsa un izmēri atbilst turpmāk minētajām prasībām.

| Krāsas |
| --- |
| Fons: | zaļš |
| Apmale: | balta vai atstarojoši balta |
| Burti: | balti vai atstarojoši balti |
| Izmēri |
| Apmales platums: | 4–6 mm |
| Rakstzīmju augstums: | ≥ 25 mm |
| Rakstzīmju biezums: | ≥ 4 mm |
| Uzlīmes platums: | 110–150 mm |
| Uzlīmes augstums: | 80–110 mm |

Krāsas

Fons:

zaļš

Apmale:

balta vai atstarojoši balta

Burti:

balti vai atstarojoši balti

Izmēri

Apmales platums:

4–6 mm

Rakstzīmju augstums:

≥ 25 mm

Rakstzīmju biezums:

≥ 4 mm

Uzlīmes platums:

110–150 mm

Uzlīmes augstums:

80–110 mm

Burtiem “CNG” jāatrodas uzlīmes centrā.

---

7. PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR LNG IDENTIFIKĀCIJAS MARĶĒJUMU M2 UN M3, N2 UN N3 KATEGORIJAS TRANSPORTLĪDZEKĻIEM

(šo noteikumu 18.1.8.2. punkts)

Marķējums ir uzlīme, kas ir ārapstākļu izturīga.

Uzlīmes krāsa un izmēri atbilst turpmāk minētajām prasībām.

| Krāsas |
| --- |
| Fons: | zaļš |
| Apmale: | balta vai atstarojoši balta |
| Burti: | balti vai atstarojoši balti |
| Izmēri |
| Apmales platums: | 4–6 mm |
| Rakstzīmju augstums: | ≥ 25 mm |
| Rakstzīmju biezums: | ≥ 4 mm |
| Uzlīmes platums: | 110–150 mm |
| Uzlīmes augstums: | 80–110 mm |

Krāsas

Fons:

zaļš

Apmale:

balta vai atstarojoši balta

Burti:

balti vai atstarojoši balti

Izmēri

Apmales platums:

4–6 mm

Rakstzīmju augstums:

≥ 25 mm

Rakstzīmju biezums:

≥ 4 mm

Uzlīmes platums:

110–150 mm

Uzlīmes augstums:

80–110 mm

Burtiem “LNG” jāatrodas uzlīmes centrā.

---

| 30.6.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 166/170 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 166/170

---

Saskaņā ar starptautisko publisko tiesību normām juridisks spēks ir tikai ANO EEK dokumentu oriģināliem. Šo noteikumu statuss un spēkā stāšanās datums jāpārbauda ANO EEK statusa dokumenta TRANS/WP.29/343 jaunākajā redakcijā, kas pieejama tīmekļa vietnē

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO EEK) Noteikumi Nr. 120 – Vienoti noteikumi par lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai uzstādāmu iekšdedzes dzinēju apstiprināšanu attiecībā uz lietderīgās jaudas, lietderīgā griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa mērījumiem [2015/1000]

Ar visiem grozījumiem līdz

noteikumu 01. grozījumu sērijai, kas stājās spēkā 2012. gada 26. jūlijā

SATURA RĀDĪTĀJS

NOTEIKUMI

| 1. | Darbības joma |
| --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma pieteikums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apstiprinājums |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikācijas un testi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ražošanas atbilstība |
| --- | --- |

6.

| 7. | Sankcijas par ražošanas neatbilstību |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dzinēja tipa vai dzinēju saimes modifikācija un apstiprinājuma paplašināšana |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pilnīga ražošanas izbeigšana |
| --- | --- |

9.

| 10. | To tehnisko dienestu nosaukums un adrese, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, kā arī tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukums un adrese |
| --- | --- |

10.

PIELIKUMI

| 1. | Iekšdedzes dzinēja būtiskie raksturlielumi un vispārīga informācija par testu veikšanu |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paziņojums |
| --- | --- |

2.

| 3. | Apstiprinājuma marķējuma izkārtojums |
| --- | --- |

3.

| 4. | Iekšdedzes dzinēja lietderīgās jaudas mērīšanas metode |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dzinēju saimes būtiskie raksturlielumi |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ražošanas atbilstības pārbaudes |
| --- | --- |

6.

| 7. | Etalondegvielu tehniskie dati |
| --- | --- |

7.

1.   DARBĪBAS JOMA

1.1.   Šie noteikumi attiecas uz to jaudas, griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa/dzinēja apgriezienu skaita līkņu attēlošanu pie pilnas slodzes, ko ražotājs norāda iekšdedzes dzinējiem, kurus paredzēts izmantot:

| 1.1.1. | T kategorijas transportlīdzekļiem (1); |
| --- | --- |

1.1.1.

T kategorijas transportlīdzekļiem (1);

| 1.1.2. | visurgājējai tehnikai (1), ko ekspluatē ar mainīgu vai konstantu ātrumu. |
| --- | --- |

1.1.2.

visurgājējai tehnikai (1), ko ekspluatē ar mainīgu vai konstantu ātrumu.

1.2.   Iekšdedzes dzinējus iedala šādās kategorijās:

| 1.2.1. | iekšdedzes virzuļdzinēji (dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes), izņemot brīvvirzuļu dzinējus; |
| --- | --- |

1.2.1.

iekšdedzes virzuļdzinēji (dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes), izņemot brīvvirzuļu dzinējus;

| 1.2.2. | rotordzinēji (dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes). |
| --- | --- |

1.2.2.

rotordzinēji (dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes).

2.   DEFINĪCIJAS

| 2.1. | “Dzinēja apstiprinājums” ir dzinēja tipa apstiprinājums attiecībā uz tā lietderīgo jaudu, ko mēra saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā minēto procedūru. |
| --- | --- |

2.1.

“Dzinēja apstiprinājums” ir dzinēja tipa apstiprinājums attiecībā uz tā lietderīgo jaudu, ko mēra saskaņā ar šo noteikumu 4. pielikumā minēto procedūru.

| 2.2. | “Dzinēju saimes apstiprinājums” ir dzinēju saimei piederošo dzinēju apstiprinājums attiecībā uz to lietderīgo jaudu saskaņā ar šo noteikumu 5. vai 6. pielikumā aprakstīto procedūru. |
| --- | --- |

2.2.

“Dzinēju saimes apstiprinājums” ir dzinēju saimei piederošo dzinēju apstiprinājums attiecībā uz to lietderīgo jaudu saskaņā ar šo noteikumu 5. vai 6. pielikumā aprakstīto procedūru.

| 2.3. | “Dzinēja tips” ir dzinēju kategorija, kurai piederoši dzinēji neatšķiras pēc būtiskiem dzinēja raksturlielumiem, kuri noteikti šo noteikumu 1. pielikuma 3. papildinājumā. |
| --- | --- |

2.3.

“Dzinēja tips” ir dzinēju kategorija, kurai piederoši dzinēji neatšķiras pēc būtiskiem dzinēja raksturlielumiem, kuri noteikti šo noteikumu 1. pielikuma 3. papildinājumā.

| 2.4. | “Dzinēju saime” ir ražotāja noteikta tādu dzinēju grupa, kuri pēc konstrukcijas atbilst šo noteikumu 5. pielikumā minētajiem grupēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

2.4.

“Dzinēju saime” ir ražotāja noteikta tādu dzinēju grupa, kuri pēc konstrukcijas atbilst šo noteikumu 5. pielikumā minētajiem grupēšanas kritērijiem.

| 2.5. | “Bāzesdzinējs” ir dzinējs, kas izraudzīts no dzinēju saimes tā, ka tas atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām. |
| --- | --- |

2.5.

“Bāzesdzinējs” ir dzinējs, kas izraudzīts no dzinēju saimes tā, ka tas atbilst šo noteikumu 5. pielikuma prasībām.

| 2.6. | “Lietderīgā jauda” ir jauda, kas atmosfēras standartapstākļos iegūta testa stendā kloķvārpstas vai tās ekvivalenta galā pie attiecīgā dzinēja apgriezienu skaita un ar šo noteikumu 4. pielikuma 1. tabulā uzskaitītajām palīgierīcēm un aprīkojumu. |
| --- | --- |

2.6.

“Lietderīgā jauda” ir jauda, kas atmosfēras standartapstākļos iegūta testa stendā kloķvārpstas vai tās ekvivalenta galā pie attiecīgā dzinēja apgriezienu skaita un ar šo noteikumu 4. pielikuma 1. tabulā uzskaitītajām palīgierīcēm un aprīkojumu.

| 2.7. | “Nominālā lietderīgā jauda” ir dzinēja lietderīgā jauda, ko ražotājs deklarējis nominālajam apgriezienu skaitam. |
| --- | --- |

2.7.

“Nominālā lietderīgā jauda” ir dzinēja lietderīgā jauda, ko ražotājs deklarējis nominālajam apgriezienu skaitam.

| 2.8. | “Maksimālā lietderīgā jauda” ir lietderīgās jaudas maksimālā vērtība, kas izmērīta pie pilnas dzinēja slodzes. |
| --- | --- |

2.8.

“Maksimālā lietderīgā jauda” ir lietderīgās jaudas maksimālā vērtība, kas izmērīta pie pilnas dzinēja slodzes.

| 2.9. | “Nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā paredzējis ražotājs, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kura no dzinēja iegūst maksimālo jaudu, kā norādījis ražotājs. |
| --- | --- |

2.9.

“Nominālais apgriezienu skaits” ir maksimālais apgriezienu skaits pie pilnas slodzes, ko pieļauj regulators, kā paredzējis ražotājs, vai, ja šāda regulatora nav, tad apgriezienu skaits, pie kura no dzinēja iegūst maksimālo jaudu, kā norādījis ražotājs.

| 2.10. | “Apgriezienu skaits pie maksimālās lietderīgās jaudas” ir ražotāja norādītais dzinēja apgriezienu skaits, pie kura tiek iegūta maksimālā lietderīgā jauda. |
| --- | --- |

2.10.

“Apgriezienu skaits pie maksimālās lietderīgās jaudas” ir ražotāja norādītais dzinēja apgriezienu skaits, pie kura tiek iegūta maksimālā lietderīgā jauda.

| 2.11. | “Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta” ir ražotāja norādītais dzinēja apgriezienu skaits, pie kura tiek iegūts maksimālais griezes moments. |
| --- | --- |

2.11.

“Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta” ir ražotāja norādītais dzinēja apgriezienu skaits, pie kura tiek iegūts maksimālais griezes moments.

| 2.12. | “Maksimālais griezes moments” ir lietderīgā griezes momenta maksimālā vērtība, kas izmērīta pie pilnas dzinēja slodzes. |
| --- | --- |

2.12.

“Maksimālais griezes moments” ir lietderīgā griezes momenta maksimālā vērtība, kas izmērīta pie pilnas dzinēja slodzes.

3.   APSTIPRINĀJUMA PIETEIKUMS

3.1.   Pieteikumu dzinēja tipa vai dzinēju saimes apstiprinājumam attiecībā uz lietderīgās jaudas mērījumiem iesniedz ražotājs vai tā pienācīgi pilnvarots pārstāvis.

3.2.   Tam pievieno šādus dokumentus trijos eksemplāros: dzinēja tipa vai dzinēju saimes apraksts, kurā ietverta visa attiecīgā, šo noteikumu 1. pielikumā minētā informācija.

3.3.   Tehniskajam dienestam, kas veic apstiprinājuma testus, iesniedz apstiprināmā dzinēja tipam reprezentatīvu dzinēju vai – dzinēju saimes gadījumā – bāzesdzinēju, kam uzstādīts šo noteikumu 4. pielikumā noteiktais aprīkojums.

4.   APSTIPRINĀJUMS

4.1.   Dzinēja tipa vai saimes apstiprinājumu piešķir, ja saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināšanai iesniegtā dzinēja jauda ir izmērīta, kā noteikts 5. punktā.

4.2.   Katram apstiprinātajam dzinēja tipam vai saimei piešķir apstiprinājuma numuru. Tā pirmie divi cipari (pašlaik šo noteikumu esošajai redakcijai – 01) norāda grozījumu sēriju, kura ietver jaunākos būtiskos tehniskos grozījumus, kas šajos noteikumos izdarīti līdz apstiprinājuma izdošanas dienai. Viena un tā pati līgumslēdzēja puse nepiešķir tādu pašu numuru citam dzinēja tipam vai dzinēju saimei.

4.3.   Paziņojumu par dzinēja tipa vai dzinēju saimes apstiprinājumu, apstiprinājuma paplašināšanu vai apstiprinājuma noraidīšanu saskaņā ar šiem noteikumiem paziņo 1958. gada nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus, šajā nolūkā izmantojot veidlapu, kuras paraugs dots šo noteikumu 2. pielikumā.

4.4.   Uz visiem dzinējiem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam dzinēja tipam vai dzinēju saimei, redzamā, viegli pieejamā un apstiprinājuma veidlapā norādītā vietā izvieto starptautisku apstiprinājuma marķējumu, ko veido šādi elementi:

| 4.4.1. | aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

aplis, kurā ir burts “E”, kam seko tās valsts pazīšanas numurs, kura piešķīrusi apstiprinājumu (2);

| 4.4.2. | šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā minētā apļa.
  Tā vietā, lai izvietotu šo apstiprinājuma marķējumu un simbolus uz dzinēja, ražotājs var izvēlēties saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam dzinējam pievienot dokumentu, kurā sniedz informāciju, kā uz transportlīdzekļa izvietot apstiprinājuma marķējumu un simbolus. |
| --- | --- |

4.4.2.

šo noteikumu numurs, kam seko burts “R”, defise un apstiprinājuma numurs, pa labi no 4.4.1. punktā minētā apļa.

Tā vietā, lai izvietotu šo apstiprinājuma marķējumu un simbolus uz dzinēja, ražotājs var izvēlēties saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam dzinējam pievienot dokumentu, kurā sniedz informāciju, kā uz transportlīdzekļa izvietot apstiprinājuma marķējumu un simbolus.

4.5.   Ja dzinējs atbilst apstiprinātam tipam vai saimei saskaņā ar vieniem vai vairākiem citiem noteikumiem, kas pievienoti nolīgumam, valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu saskaņā ar šiem noteikumiem, 4.4.1. punktā noteiktais simbols nav jāatkārto; šādā gadījumā visu to noteikumu papildu numurus un simbolus, saskaņā ar kuriem apstiprinājums piešķirts valstī, kura piešķīrusi apstiprinājumu, atbilstīgi šiem noteikumiem ieraksta vertikālās slejās pa labi no 4.4.1. punktā noteiktā simbola.

4.6.   Apstiprinājuma marķējumu novieto uz apstiprinātā tipa ražotāja piestiprinātās datu plāksnītes vai tās tuvumā.

4.7.   Šo noteikumu 3. pielikumā sniegti apstiprinājuma marķējuma izkārtojuma piemēri.

4.8.   Uz visiem dzinējiem, kas atbilst saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprinātam dzinēja tipam vai dzinēju saimei, papildus apstiprinājuma marķējumam norāda:

| 4.8.1. | dzinēja ražotāja preču zīmi vai tirdzniecības nosaukumu; |
| --- | --- |

4.8.1.

dzinēja ražotāja preču zīmi vai tirdzniecības nosaukumu;

| 4.8.2. | ražotāja piešķirto dzinēja kodu. |
| --- | --- |

4.8.2.

ražotāja piešķirto dzinēja kodu.

5.   SPECIFIKĀCIJAS UN TESTI

5.1.   Vispārīgi

Sastāvdaļas, kam ir ietekme uz dzinēja jaudu, projektē, konstruē un montē tā, lai normālas ekspluatācijas laikā, neraugoties uz iespējamām vibrācijām, dzinējs atbilstu šiem noteikumiem.

5.2.   Iekšdedzes dzinēju testu apraksts

5.2.1.   Lietderīgās jaudas tests sastāv no dzirksteļaizdedzes dzinēja darbināšanas pie pilnībā atvērta droseļvārsta un kompresijaizdedzes dzinēja darbināšanas pie fiksēta pilnas slodzes iestatījuma iesmidzināšanas sūknim; dzinēja komplektācija ir, kā norādīts šo noteikumu 1. pielikuma 4. tabulā.

5.2.2.   Mērījumus veic pie pietiekama skaita atšķirīgiem dzinēja apgriezieniem diapazonā starp ražotāja ieteikto mazāko un lielāko dzinēja apgriezienu skaitu, lai precīzi noteiktu jaudas, griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa līknes. Šis apgriezienu skaita diapazons ietver rotācijas ātrumus, pie kuriem dzinējs nodrošina nominālo lietderīgo jaudu, maksimālo jaudu un maksimālo griezes momentu.

5.2.3.   Izmanto šādu degvielu.

| 5.2.3.1. | Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, ko darbina ar benzīnu:
  izmanto 7. pielikumā norādīto etalondegvielu. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, ko darbina ar benzīnu:

izmanto 7. pielikumā norādīto etalondegvielu.

| 5.2.3.2. | Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, ko darbina ar sašķidrinātu naftas gāzi:






  5.2.3.2.1. | dzinējam ar automātisku pielāgošanos degvielai:
  izmanto tirgū pieejamo degvielu. Domstarpību gadījumā izmanto vienu no etalondegvielām, kas noteiktas 7. pielikumā. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, ko darbina ar sašķidrinātu naftas gāzi:

5.2.3.2.1.

dzinējam ar automātisku pielāgošanos degvielai:

izmanto tirgū pieejamo degvielu. Domstarpību gadījumā izmanto vienu no etalondegvielām, kas noteiktas 7. pielikumā.

| 5.2.3.2.2. | dzinējam bez automātiskas pielāgošanās degvielai:
  izmanto 7. pielikumā noteiktu etalondegvielu ar zemāko C3 saturu; vai |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

dzinējam bez automātiskas pielāgošanās degvielai:

izmanto 7. pielikumā noteiktu etalondegvielu ar zemāko C3 saturu; vai

| 5.2.3.2.3. | dzinējam ar viena konkrēta degvielas sastāva marķējumu:
  izmanto tādu degvielu, kas norādīta dzinēja marķējumā. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

dzinējam ar viena konkrēta degvielas sastāva marķējumu:

izmanto tādu degvielu, kas norādīta dzinēja marķējumā.

| 5.2.3.2.4. | Izmantoto degvielu norāda testa protokolā. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

Izmantoto degvielu norāda testa protokolā.

| 5.2.3.3. | Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, ko darbina ar dabasgāzi:






  5.2.3.3.1. | dzinējam ar automātisku pielāgošanos degvielai:
  izmanto tirgū pieejamo degvielu. Domstarpību gadījumā izmanto vienu no etalondegvielām, kas noteiktas 7. pielikumā; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, ko darbina ar dabasgāzi:

5.2.3.3.1.

dzinējam ar automātisku pielāgošanos degvielai:

izmanto tirgū pieejamo degvielu. Domstarpību gadījumā izmanto vienu no etalondegvielām, kas noteiktas 7. pielikumā;

| 5.2.3.3.2. | dzinējam bez automātiskas pielāgošanās degvielai:
  izmanto tirgū pieejamo degvielu, kurai Wobbe indekss ir vismaz 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Domstarpību gadījumā izmanto etalondegvielu GR, kas noteikta 7. pielikumā, t. i., degvielu ar visaugstāko Wobbe indeksu; vai |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

dzinējam bez automātiskas pielāgošanās degvielai:

izmanto tirgū pieejamo degvielu, kurai Wobbe indekss ir vismaz 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Domstarpību gadījumā izmanto etalondegvielu GR, kas noteikta 7. pielikumā, t. i., degvielu ar visaugstāko Wobbe indeksu; vai

| 5.2.3.3.3. | dzinējam ar konkrēta degvielu diapazona marķējumu:
  izmanto tirgū pieejamo degvielu, kurai Wobbe indekss ir vismaz 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ja dzinējam ir H gāzu diapazona marķējums, vai vismaz 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ja dzinējam ir L gāzu diapazona marķējums. Domstarpību gadījumā izmanto etalondegvielu GR, kas noteikta 7. pielikumā, ja dzinējam ir H gāzu diapazona marķējums, vai etalondegvielu G23, ja dzinējam ir L gāzu diapazona marķējums, t. i., etalondegvielu ar augstāko attiecīgā diapazona Wobbe indeksu; vai (3) |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

dzinējam ar konkrēta degvielu diapazona marķējumu:

izmanto tirgū pieejamo degvielu, kurai Wobbe indekss ir vismaz 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ja dzinējam ir H gāzu diapazona marķējums, vai vismaz 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), ja dzinējam ir L gāzu diapazona marķējums. Domstarpību gadījumā izmanto etalondegvielu GR, kas noteikta 7. pielikumā, ja dzinējam ir H gāzu diapazona marķējums, vai etalondegvielu G23, ja dzinējam ir L gāzu diapazona marķējums, t. i., etalondegvielu ar augstāko attiecīgā diapazona Wobbe indeksu; vai (3)

| 5.2.3.3.4. | dzinējam ar viena konkrēta degvielas sastāva marķējumu:
  izmanto tādu degvielu, kas norādīta dzinēja marķējumā. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

dzinējam ar viena konkrēta degvielas sastāva marķējumu:

izmanto tādu degvielu, kas norādīta dzinēja marķējumā.

| 5.2.3.3.5. | Izmantoto degvielu norāda testa protokolā. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

Izmantoto degvielu norāda testa protokolā.

| 5.2.3.4. | Kompresijaizdedzes dzinējiem:
  izmanto 7. pielikumā norādīto etalondegvielu.
  Testa degvielu izvēlas, pamatojoties uz atgāzu robežvērtībām, kurām dzinēja tipam vai dzinēju saimei ir paredzēts atbilst. Pamatojoties uz jaudas diapazoniem, kas aprakstīti noteikumos, ar kuriem nosaka vienotus noteikumus par kompresijaizdedzes dzinēju, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju no dzinēja, etalondegvielu izraugās šādi: | 7. pielikums – 1. tabula D līdz G jaudas diapazonam; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.4.

Kompresijaizdedzes dzinējiem:

izmanto 7. pielikumā norādīto etalondegvielu.

Testa degvielu izvēlas, pamatojoties uz atgāzu robežvērtībām, kurām dzinēja tipam vai dzinēju saimei ir paredzēts atbilst. Pamatojoties uz jaudas diapazoniem, kas aprakstīti noteikumos, ar kuriem nosaka vienotus noteikumus par kompresijaizdedzes dzinēju, kas paredzēti lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoriem un visurgājējai tehnikai, apstiprinājumu attiecībā uz piesārņotāju emisiju no dzinēja, etalondegvielu izraugās šādi:

7. pielikums – 1. tabula D līdz G jaudas diapazonam;

| | 7. pielikums – 2. tabula H līdz K jaudas diapazonam; |
| --- | --- |

7. pielikums – 2. tabula H līdz K jaudas diapazonam;

| | 7. pielikums – 3. tabula L līdz R jaudas diapazonam. |
| --- | --- |

7. pielikums – 3. tabula L līdz R jaudas diapazonam.

Etalondegvielu, kas norādīta 7. pielikuma 1. tabulā, pēc izvēles var izmantot H līdz K jaudas diapazonam.

5.2.4.   Mērījumus veic saskaņā ar šo noteikumu 5. pielikumu.

5.2.5.   Testa protokolā ietver rezultātus un visus lietderīgās jaudas noteikšanai nepieciešamos aprēķinus, kā uzskaitīts šo noteikumu 4. pielikuma papildinājumā, kā arī dzinēja raksturlielumus, kas uzskaitīti šo noteikumu 1. pielikumā.

5.3.   Rezultātu interpretācija

5.3.1.   Lietderīgā jauda

Ražotāja deklarēto lietderīgo jaudu dzinēja tipam (vai bāzesdzinējam) apstiprina, ja tā neatšķiras no to mērījumu koriģētajām vērtībām, kurus tehniskais dienests veicis testiem iesniegtajam dzinējam, vairāk kā par nākamajā tabulā norādītajām vērtībām.

| Dzinēja tips | Nominālā lietderīgā jauda (%) | Citi mērījumu punkti uz līknes (%) | Pielaide dzinēja apgriezienu skaitam (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgi | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji ar regulatoru | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji bez regulatora | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Dzinēja tips

Nominālā lietderīgā jauda (%)

Citi mērījumu punkti uz līknes (%)

Pielaide dzinēja apgriezienu skaitam (%)

Vispārīgi

± 2

± 4

± 1,5

Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji ar regulatoru

± 4

± 6

± 4

Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji bez regulatora

± 4

± 10

± 4

5.3.2.   Nominālais apgriezienu skaits

Ražotāja deklarētais nominālais apgriezienu skaits neatšķiras vairāk kā par 100 min– 1 no vērtības, ko tehniskais dienests izmērījis testiem iesniegtajam dzinējam. Dzirksteļaizdedzes benzīndzinējiem ražotāja deklarētais nominālais apgriezienu skaits neatšķiras no vērtības, ko tehniskais dienests izmērījis testiem iesniegtajam dzinējam, vairāk kā par 150 min– 1 dzinējiem ar regulatoru un par 350 min– 1 vai 4 % dzinējiem bez regulatora, atkarībā no tā, kura vērtība ir mazāka.

5.3.3.   Degvielas patēriņš

Īpatnējā degvielas patēriņa līkni, ko dzinēja tipam (vai bāzesdzinējam) deklarējis ražotājs, apstiprina, ja tā visos mērījumu punktos neatšķiras vairāk kā par ± 8 % no tām vērtībām, kuras tajos pašos mērījumu punktos testiem iesniegtajam dzinējam izmērījis tehniskais dienests.

5.3.4.   Dzinēju saime

Ja bāzesdzinējs atbilst 5.3.1. un 5.3.2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, apstiprinājumu automātiski attiecina uz visām deklarētajām saimes dzinēju līknēm.

6.   RAŽOŠANAS ATBILSTĪBA

Ražošanas process notiek saskaņā ar procedūrām, kas norādītas Nolīguma 2. papildinājumā (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/2. redakcija), ņemot vērā šādas prasības:

| 6.1. | dzinējus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam; |
| --- | --- |

6.1.

dzinējus, kas apstiprināti saskaņā ar šiem noteikumiem, ražo tā, lai tie atbilstu apstiprinātajam tipam;

| 6.2. | tiek ievērotas obligātās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai, kā izklāstīts šo noteikumu 6. pielikumā. |
| --- | --- |

6.2.

tiek ievērotas obligātās prasības ražošanas kontroles procedūru atbilstībai, kā izklāstīts šo noteikumu 6. pielikumā.

7.   SANKCIJAS PAR RAŽOŠANAS NEATBILSTĪBU

7.1.   Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirto dzinēja tipa vai dzinēju saimes apstiprinājumu var atsaukt, ja konstatē neatbilstību 6.1. punktā minētajām prasībām vai ja dzinējs vai dzinēju saime ar apstiprinājuma marķējumu neatbilst apstiprinātajam tipam.

7.2.   Ja 1958. gada nolīguma puse, kas piemēro šos noteikumus, atsauc apstiprinājumu, kuru tā iepriekš piešķīrusi, tā, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, nekavējoties par to informē pārējās nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

8.   DZINĒJA TIPA VAI DZINĒJU SAIMES MODIFIKĀCIJA UN APSTIPRINĀJUMA PAPLAŠINĀŠANA

8.1.   Par visām dzinēja tipa vai dzinēju saimes modifikācijām saistībā ar 1. pielikumā minētajiem raksturlielumiem ziņo tipa apstiprinātājai iestādei, kura ir apstiprinājusi dzinēja tipu vai dzinēju saimi. Šī tipa apstiprinātāja iestāde var vai nu

| 8.1.1. | uzskatīt, ka pārveidojumi neradīs ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi un ka jebkurā gadījumā dzinējs joprojām atbilst prasībām; vai |
| --- | --- |

8.1.1.

uzskatīt, ka pārveidojumi neradīs ievērojamu nelabvēlīgu ietekmi un ka jebkurā gadījumā dzinējs joprojām atbilst prasībām; vai

| 8.1.2. | pieprasīt vēl vienu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu. |
| --- | --- |

8.1.2.

pieprasīt vēl vienu testa protokolu no tehniskā dienesta, kas ir atbildīgs par testu veikšanu.

8.2.   Iepriekš 4.3. punktā paredzētajā kārtībā par apstiprinājumu vai apstiprinājuma atteikumu, norādot izmaiņas, paziņo nolīguma pusēm, kuras piemēro šos noteikumus.

8.3.   Tipa apstiprinātāja iestāde, kas izsniedz apstiprinājuma paplašinājumu, šādam paplašinājumam piešķir sērijas numuru un, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, informē par to pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

9.   PILNĪGA RAŽOŠANAS IZBEIGŠANA

Ja apstiprinājuma turētājs pilnībā izbeidz saskaņā ar šiem noteikumiem apstiprināta dzinēja tipa vai dzinēju saimes ražošanu, viņš par to informē iestādi, kas apstiprinājumu piešķīrusi. Pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas minētā iestāde, izmantojot paziņojuma veidlapu, kura atbilst paraugam šo noteikumu 2. pielikumā, par to informē pārējās 1958. gada nolīguma puses, kas piemēro šos noteikumus.

10.   TO TEHNISKO DIENESTU NOSAUKUMS UN ADRESE, KAS ATBILDĪGI PAR APSTIPRINĀŠANAS TESTU VEIKŠANU, KĀ ARĪ TIPA APSTIPRINĀTĀJU IESTĀŽU NOSAUKUMS UN ADRESE

Tās nolīguma puses, kuras piemēro šos noteikumus, paziņo Apvienoto Nāciju Organizācijas sekretariātam to tehnisko dienestu nosaukumu un adresi, kas atbildīgi par apstiprināšanas testu veikšanu, un/vai to tipa apstiprinātāju iestāžu nosaukumu un adresi, kuras piešķir apstiprinājumu un kurām jānosūta veidlapas, kas apliecina citas valsts izdotu apstiprinājumu, tā paplašinājumu vai atteikumu.

---

(1)  Kā definēts Konsolidētajā rezolūcijā par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3.), dokumenta ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2. punktā – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  1958. gada nolīguma līgumslēdzēju pušu pazīšanas numuri ir uzskaitīti Konsolidētās rezolūcijas par transportlīdzekļu konstrukciju (R.E.3) 3. pielikumā, dokuments ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(3)  “Wobbe indekss (zemākais Wl; augstākais Wu)” ir attiecība starp gāzes attiecīgo sadegšanas siltumu uz tilpuma vienību un tās relatīvā blīvuma kvadrātsakni tādos pašos standartapstākļos:

Formula

---

1. PIELIKUMS

Iekšdedzes dzinēja būtiskie raksturlielumi un vispārīga informācija par testu veikšanu

Bāzesdzinējs/dzinēja tips (1): ...

1.   Vispārīgi

1.1.   Marka (ražotāja nosaukums): ...

1.2.   Bāzesdzinēja(-u) un (attiecīgos gadījumos) saimes dzinēja(-u) tips un komercapraksts (2) ...

1.3.   Ražotāja tipa kods, kas norādīts uz dzinēja(-iem) (2): ...

1.4.   To mašīnu specifikācija, kuras paredzēts darbināt ar šo dzinēju (2): ...

1.5.   Ražotāja nosaukums un adrese: ...

1.6.   Ražotāja pilnvarotā pārstāvja (ja tāds ir) nosaukums un adrese: ...

1.7.   Dzinēja identifikācijas numura atrašanās vieta, kods un piestiprināšanas veids: ...

1.8.   Apstiprinājuma marķējuma piestiprināšanas vieta un veids: ...

1.9.   Montāžas rūpnīcas(-u) adrese(-es): ...

2.   Pielikumi

2.1.   Bāzesdzinēja(-u) būtiskie raksturlielumi (sk. 1. papildinājumu) ...

2.2.   Dzinēju saimes būtiskie raksturlielumi (sk 2. papildinājumu) ...

2.3.   Vienas dzinēju saimes dzinēju tipu būtiskie raksturlielumi (sk. 3. papildinājumu) ...

3.   Tādu mašīnu daļu raksturlielumi, kas attiecas uz dzinēju (attiecīgā gadījumā) ...

4.   Bāzesdzinēja fotoattēli ...

5.   Citu pielikumu saraksts:

| 5.1. | 1. papildinājums/2. papildinājums/3. papildinājums (1) |
| --- | --- |

5.1.

1. papildinājums/2. papildinājums/3. papildinājums (1)

| 5.2. | Deklarētās jaudas, griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa līknes dzinējam/bāzesdzinējam un vienas dzinēju saimes dzinējiem (1) |
| --- | --- |

5.2.

Deklarētās jaudas, griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa līknes dzinējam/bāzesdzinējam un vienas dzinēju saimes dzinējiem (1)

| 5.3. | Jebkādi citi pielikumi, ja tādi ir: ... |
| --- | --- |

5.3.

Jebkādi citi pielikumi, ja tādi ir: ...

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Uzskaitīt tipus un modeļus.

1. papildinājums

DZINĒJA/BĀZESDZINĒJA
   (1)
  BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI

1.   Dzinēja apraksts

1.1.   Ražotājs: ...

1.2.   Ražotāja piešķirtais dzinēja kods: ...

1.3.   Darbības princips: dzirksteļaizdedze/kompresijaizdedze, četrtaktu/divtaktu (1)

1.4.   Cilindra diametrs (2): ... mm

1.5.   Virzuļa gājiens (2): ... mm

1.6.   Cilindru skaits, izkārtojums un darbības secība: ...

1.7.   Dzinēja darba tilpums (3): ... cm3

1.8.   Kompresijas pakāpe (4): ...

1.9.   Sadedzes sistēmas apraksts: ...

1.10.   Degkameras un virzuļa galvas rasējums(-i): ...

1.11.   Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums: ...

1.12.   Dzeses sistēma: šķidrums/gaiss (1)

1.12.1.   Šķidrums

1.12.1.1.   Šķidruma veids: ...

1.12.1.2.   Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (1)

1.12.1.3.   Raksturlielumi vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā): ...

1.12.1.4.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā): ...

1.12.2.   Gaiss

1.12.2.1.   Gaispūtis: ir/nav (1)

1.12.2.2.   Raksturlielumi vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā): ...

1.12.2.3.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā): ...

1.13.   Ražotāja noteiktā pieļaujamā temperatūra

1.13.1.   Šķidrumdzese: maksimālā temperatūra izplūdē: ... K

1.13.2.   Gaisdzese: atskaites punkts: ...

1.13.3.   Maksimālā temperatūra atskaites punktā: ... K

1.13.4.   Pūtes gaisa maksimālā temperatūra ieplūdes starpdzesētājā (attiecīgā gadījumā): ... K

1.13.5.   Maksimālā izplūdes temperatūra tajā izplūdes caurules(-ļu) punktā, kas piekļaujas izplūdes kolektora(-u) ārējam(-iem) atlokam(-iem): ... K

| Smērvielas temperatūra | : | minimālā: ... K
  maksimālā: ... K |
| --- | --- | --- |

Smērvielas temperatūra

:

minimālā: ... K

maksimālā: ... K

1.14.   Pūtes iekārta: ir/nav (1)

1.14.1.   Marka: ...

1.14.2.   Tips: ...

1.14.3.   Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais pūtes spiediens, pārplūdes vārsts, ja ir):

1.14.4.   Starpdzesētājs: ir/nav (1)

1.15.   Ieplūdes sistēma: maksimālais pieļaujamais ieplūdes retinājums pie dzinēja nominālā apgriezienu skaita un pie 100 % slodzes: ... kPa

1.16.   Atgāzu sistēma: maksimālais pieļaujamais pretspiediens pie dzinēja nominālā apgriezienu skaita un pie 100 % slodzes: ... kPa

2.   Pasākumi gaisa piesārņojuma samazināšanai

2.1.   Ierīce kartera gāzu recirkulācijai: ir/nav (1)

2.2.   Papildu ierīces piesārņojuma mazināšanai (ja tādas ir un ja uz tām neattiecas cita pozīcija)

2.2.1.   Katalizators: ir/nav (1)

2.2.1.1.   Marka(-as): ...

2.2.1.2.   Tips(-i): ...

2.2.1.3.   Katalizatoru un elementu skaits ...

2.2.1.4.   Katalizatora(-u) izmēri un kapacitāte: ...

2.2.1.5.   Katalītiskās iedarbības veids: ...

2.2.1.6.   Cēlmetālu kopējais daudzums: ...

2.2.1.7.   Relatīvā koncentrācija: ...

2.2.1.8.   Substrāts (struktūra un materiāls): ...

2.2.1.9.   Elementu blīvums: ...

2.2.1.10.   Katalizatora(-u) korpusa tips: ...

2.2.1.11.   Katalizatora(-u) novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz dzinējam): ...

2.2.1.12.   Normālais ekspluatācijas temperatūras diapazons (K): ...

2.2.1.13.   Patērējamais reaģents (attiecīgā gadījumā): ...

2.2.1.13.1.   Katalītiskajai iedarbībai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija: ...

2.2.1.13.2.   Normālais reaģenta darbības temperatūras diapazons: ...

2.2.1.13.3.   Starptautiskais standarts (attiecīgā gadījumā): ...

2.2.1.14.   NOx sensors: ir/nav (1)

2.2.2.   Skābekļa sensors: ir/nav (1)

2.2.2.1.   Marka(-as): ...

2.2.2.2.   Tips: ...

2.2.2.3.   Atrašanās vieta: ...

2.2.3.   Gaisa iesmidzināšana: ir/nav (1)

2.2.3.1.   Tips (impulsveida, gaisa sūknis u. c.): ...

2.2.4.   EGR: ir/nav (1)

2.2.4.1.   Raksturlielumi (ar dzesēšanu/bez dzesēšanas, augsts spiediens/zems spiediens u. c.): ...

2.2.5.   Cietdaļiņu filtrs: ir/nav (1)

2.2.5.1.   Cietdaļiņu filtra izmēri un kapacitāte: ...

2.2.5.2.   Cietdaļiņu filtra tips un konstrukcija: ...

2.2.5.3.   Novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz dzinējam): ...

2.2.5.4.   Reģenerācijas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums: ...

2.2.5.5.   Normālas ekspluatācijas temperatūras (K) un spiediena (kPa) diapazons: ...

2.2.6.   Citas sistēmas: ir/nav (1)

2.2.6.1.   Apraksts un darbība: ...

3.   Degvielas padeve kompresijaizdedzes dzinējiem

3.1.   Padeves sūknis

3.1.1.   Spiediens vai raksturlielumu diagramma (4): ... kPa

3.2.   Iesmidzināšanas sistēma

3.2.1.   Sūknis

3.2.1.1.   Marka(-as): ...

3.2.1.2.   Tips(-i): ...

3.2.1.3.   Maksimālā degvielas padeve: ... mm3
   (1)
   (4) taktī vai ciklā pie pilnas iesmidzināšanas un pie šāda sūkņa ātruma: ... min– 1 (nominālais) un ... min– 1 (maksimālais griezes moments) vai raksturlielumu diagramma: ...

3.2.1.3.1.   Minēt izmantoto metodi: uzstādīts uz dzinēja/sūkņa stendā (1)

3.2.1.4.   Iesmidzināšanas apsteidze

3.2.1.4.1.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (4): ...

3.2.1.4.2.   Laikizture (4): ...

3.2.2.   Iesmidzināšanas cauruļu sistēma

3.2.2.1.   Garums: ... mm

3.2.2.2.   Iekšējais diametrs: ... mm

3.2.3.   Iesmidzinātājs(-i)

3.2.3.1.   Marka(-as): ...

3.2.3.2.   Tips(-i): ...

3.2.3.3.   Atvēršanās spiediens vai raksturlielumu diagramma (1)
   (4): ... kPa

3.2.4.   Regulators

3.2.4.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.3.   Apgriezienu skaits, pie kura pie pilnas slodzes ieslēdzas ierobežotājs (4): ... min– 1

3.2.4.4.   Maksimālais apgriezienu skaits bez slodzes (4): ... min– 1

3.2.4.5.   Tukšgaitas apgriezienu skaits (4): ... min– 1

3.3.   Aukstās palaides sistēma

3.3.1.   Marka(-as): ...

3.3.2.   Tips(-i): ...

3.3.3.   Apraksts: ...

3.3.4   Dzinēja elektroniskais vadības bloks

3.3.4.1.   Marka(-as): ...

3.3.4.2.   Tips: ...

3.3.4.3.   Ar emisijām saistītas regulēšanas iespējas: ...

3.3.4.4.   Papildu dokumentācija: ...

4.   Degvielas padeve dzirksteļaizdedzes dzinējiem

4.1.   Karburators

4.1.1.   Marka(-as): ...

4.1.2.   Tips(-i): ...

4.2.   Iesmidzināšana ieplūdes kanālos: vienpunkta vai daudzpunktu (1)

4.2.1.   Marka(-as): ...

4.2.2.   Tips(-i): ...

4.3.   Tiešā iesmidzināšana

4.3.1.   Marka(-as): ...

4.3.2.   Tips(-i): ...

4.4.   Degvielas plūsma (g/h) un gaisa/degvielas attiecība pie nominālā apgriezienu skaita un pilnīgi atvērta droseļvārsta: ...

4.5   Dzinēja elektroniskais vadības bloks: ...

4.5.1.   Marka(-as): ...

4.5.2.   Tips: ...

4.5.3.   Ar emisijām saistītas regulēšanas iespējas: ...

4.5.4.   Papildu dokumentācija: ...

5.   Gāzu sadales fāzes

5.1.   Maksimālais vārsta gājiens un atvēršanās un aizvēršanās leņķis attiecībā pret maiņas punktiem vai līdzvērtīgi dati: ...

5.2.   Standarta iestatījums un/vai iestatījuma diapazoni (1): ...

5.3.   Maināma gāzu sadales sistēma (attiecīgos gadījumos un kur: ieplūde un/vai izplūde) (1):

5.3.1.   Tips: nepārtrauktas darbības vai ieslēgta/izslēgta (1)

5.3.2.   Ekscentra fāzes nobīdes leņķis: ...

6.   Atveru konfigurācija

6.1.   Novietojums, lielums un skaits: ...

7.   Aizdedzes sistēma

7.1.   Aizdedzes spole

7.1.1.   Marka(-as): ...

7.1.2.   Tips(-i): ...

7.1.3.   Skaits: ...

7.2.   Aizdedzes svece(-es):

7.2.1.   Marka(-as): ...

7.2.2.   Tips(-i): ...

7.3.   Magneto

7.3.1.   Marka(-as): ...

7.3.2.   Tips(-i): ...

7.4.   Aizdedzes laikiestate:

7.4.1.   Statiskā apsteidze attiecībā pret augšējo maiņas punktu [kloķvārpstas leņķis grādos] ...

7.4.2.   Apsteidzes līkne, attiecīgā gadījumā ...

8.   Dzinēja veiktspēja (ko deklarējis ražotājs)

| Nominālais apgriezienu skaits (min– 1) | |
| --- | --- |
| Apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas (min– 1) | |
| Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (min– 1) | |
| Nominālā lietderīgā jauda (kW) | |
| Maksimālā lietderīgā jauda (kW) | |
| Maksimālais lietderīgais griezes moments (Nm) | |

Nominālais apgriezienu skaits (min– 1)

Apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas (min– 1)

Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (min– 1)

Nominālā lietderīgā jauda (kW)

Maksimālā lietderīgā jauda (kW)

Maksimālais lietderīgais griezes moments (Nm)

---

(1)  Lieko svītrot.

(2)  Šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai milimetra desmitdaļai.

(3)  Šo vērtību aprēķina ar π = 3,1416 un noapaļo līdz tuvākajam cm3.

(4)  Precizēt pielaidi.

2. papildinājums

DZINĒJU SAIMES BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI

1.   Kopējie parametri (1)

1.1.   Sadedzes cikls: ...

1.2.   Dzesēšanas līdzeklis: ...

1.3.   Gaisa padeves metode: ...

1.4.   Degkameras tips/konstrukcija: ...

1.5.   Vārstu un atveru izvietojums – konfigurācija, izmērs un skaits ...

1.6.   Degvielas padeves sistēma: ...

1.7.   Dzinēja vadības sistēmas

Identificēšana, pamatojoties uz rasējuma(-u) numuru(-iem): ...

1.7.1.   Turbopūtes dzeses sistēma: ...

1.7.2.   Atgāzu recirkulācija (2): ...

1.7.3.   Ūdens iesmidzināšana/emulģēšana (2): ...

1.7.4.   Gaisa iesmidzināšana (2): ...

1.8.   Pierādījums identiskai (vai mazākajai – bāzesdzinēja gadījumā) attiecībai: sistēmas jauda/degvielas padeve takts laikā atbilstīgi diagrammas numuram(-iem) (3): ...

2.   Dzinēju saimes uzskaitījums

2.1.   Dzinēju saimes nosaukums: ...

2.2.   Saimē ietilpstošo dzinēju specifikācija: ...

| Specifikācija | Saimes dzinēji | Bāzesdzinējs (1) |
| --- | --- | --- |
| Dzinēja tips | | | | | |
| Cilindru skaits | | | | | |
| Dzinēja nominālais apgriezienu skaits (min– 1) | | | | | |
| Degvielas padeve virzuļa gājiena laikā (mm3) kompresijaizdedzes dzinējiem, degvielas plūsma (g/h) dzirksteļaizdedzes dzinējiem | | | | | |
| Nominālā lietderīgā jauda (kW) | | | | | |
| Maksimālā lietderīgā jauda (kW) | | | | | |
| Apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas (min– 1) | | | | | |
| Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (min– 1) | | | | | |
| Degvielas padeve virzuļa gājiena laikā (mm3) | | | | | |
| Maksimālais griezes moments (Nm) | | | | | |
| Zemie tukšgaitas apgriezieni (min– 1) | | | | | |
| Cilindra darba tilpums (% no lielākā) (sk. 5. pielikuma 1.3. punktu) | | | | | |

Specifikācija

Saimes dzinēji

Bāzesdzinējs (1)

Dzinēja tips

Cilindru skaits

Dzinēja nominālais apgriezienu skaits (min– 1)

Degvielas padeve virzuļa gājiena laikā (mm3) kompresijaizdedzes dzinējiem, degvielas plūsma (g/h) dzirksteļaizdedzes dzinējiem

Nominālā lietderīgā jauda (kW)

Maksimālā lietderīgā jauda (kW)

Apgriezienu skaits pie maksimālās jaudas (min– 1)

Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta (min– 1)

Degvielas padeve virzuļa gājiena laikā (mm3)

Maksimālais griezes moments (Nm)

Zemie tukšgaitas apgriezieni (min– 1)

Cilindra darba tilpums (% no lielākā) (sk. 5. pielikuma 1.3. punktu)

---

(1)  Sīkāku informāciju sk. 1. pielikuma 1. papildinājumā.

(2)  Norādīt visus attiecīgos tehniskos datus.

(3)  Sk. 5. pielikuma 3.10. punktu.

3. papildinājums

VIENAS DZINĒJU SAIMES DZINĒJU TIPA BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI
   (1)

1.   Dzinēja apraksts

1.1.   Ražotājs: ...

1.2.   Ražotāja piešķirtais dzinēja kods: ...

1.3.   Darba cikls: četrtaktu/divtaktu (2)

1.4.   Cilindra diametrs (3): ... mm

1.5.   Virzuļa gājiens (3): ... mm

1.6.   Cilindru skaits, izkārtojums un darbības secība: ...

1.7.   Dzinēja darba tilpums (4): ... cm3

1.8.   Nominālais apgriezienu skaits: ... min– 1

1.9.   Apgriezienu skaits pie maksimālā griezes momenta: ... min– 1

1.10.   Kompresijas pakāpe (5): ...

1.11.   Sadedzes sistēmas apraksts: ...

1.12.   Degkameras un virzuļa galvas rasējums(-i): ...

1.13.   Ieplūdes un izplūdes atveru minimālais šķērsgriezuma laukums: ...

1.14.   Dzeses sistēma: šķidrums/gaiss (2)

1.14.1.   Šķidrums

1.14.1.1.   Šķidruma veids: ...

1.14.1.2.   Cirkulācijas sūknis(-ņi): ir/nav (2)

1.14.1.3.   Raksturlielumi vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā): ...

1.14.1.4.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā): ...

1.14.2.   Gaiss

1.14.2.1.   Gaispūtis: ir/nav (2)

1.14.2.2.   Raksturlielumi vai marka(-as) un tips(-i) (attiecīgā gadījumā): ...

1.14.2.3.   Piedziņas pārnesumskaitlis(-ļi) (attiecīgā gadījumā): ...

1.15.   Ražotāja noteiktā pieļaujamā temperatūra

1.15.1.   Šķidrumdzese: maksimālā temperatūra izplūdē: ... K

| Gaisdzese | : | atskaites punkts: ...
  maksimālā temperatūra atskaites punktā: ... K |
| --- | --- | --- |

Gaisdzese

:

atskaites punkts: ...

maksimālā temperatūra atskaites punktā: ... K

1.15.3.   Pūtes gaisa maksimālā temperatūra ieplūdes starpdzesētājā (attiecīgā gadījumā): ... K

1.15.4.   Maksimālā izplūdes temperatūra tajā izplūdes caurules(-ļu) punktā, kas piekļaujas izplūdes kolektora(-u) ārējam(-iem) atlokam(-iem): ... K

| Smērvielas temperatūra | : | minimālā ... K
  maksimālā ... K |
| --- | --- | --- |

Smērvielas temperatūra

:

minimālā ... K

maksimālā ... K

1.16.   Pūtes iekārta: ir/nav (2)

1.16.1.   Marka: ...

1.16.2.   Tips: ...

1.16.3.   Sistēmas apraksts (piemēram, maksimālais pūtes spiediens, pārplūdes vārsts, ja ir): ...

1.16.4.   Starpdzesētājs: ir/nav (2)

1.17.   Ieplūdes sistēma: maksimālais pieļaujamais ieplūdes retinājums pie dzinēja nominālā apgriezienu skaita un pie 100 % slodzes: ... kPa

1.18.   Atgāzu sistēma: maksimālais pieļaujamais pretspiediens pie dzinēja nominālā apgriezienu skaita un pie 100 % slodzes: ... kPa

2.   Pasākumi gaisa piesārņojuma samazināšanai

2.1   Ierīce kartera gāzu recirkulācijai: ir/nav (2) ...

2.2.   Papildu ierīces piesārņojuma mazināšanai (ja tādas ir un ja tās nav ietvertas citā pozīcijā)

2.2.1.   Katalizators: ir/nav (2)

2.2.1.1.   Marka(-as): ...

2.2.1.2.   Tips(-i): ...

2.2.1.3.   Katalizatoru un elementu skaits ...

2.2.1.4.   Katalizatora(-u) izmēri un kapacitāte: ...

2.2.1.5.   Katalītiskās iedarbības veids: ...

2.2.1.6.   Cēlmetālu kopējais daudzums: ...

2.2.1.7.   Relatīvā koncentrācija: ...

2.2.1.8.   Substrāts (struktūra un materiāls): ...

2.2.1.9.   Elementu blīvums: ...

2.2.1.10.   Katalizatora(-u) korpusa tips: ...

2.2.1.11.   Katalizatora(-u) novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz dzinējam): ...

2.2.1.12.   Normālais ekspluatācijas temperatūras diapazons (K): ...

2.2.1.13.   Patērējamais reaģents (attiecīgā gadījumā): ...

2.2.1.13.1.   Katalītiskajai iedarbībai nepieciešamā reaģenta tips un koncentrācija: ...

2.2.1.13.2.   Normālais reaģenta darbības temperatūras diapazons: ...

2.2.1.13.3.   Starptautiskais standarts (attiecīgā gadījumā): ...

2.2.1.14.   NOx sensors: ir/nav (2)

2.2.2.   Skābekļa sensors: ir/nav (2)

2.2.2.1.   Marka(-as): ...

2.2.2.2.   Tips: ...

2.2.2.3.   Atrašanās vieta: ...

2.2.3.   Gaisa iesmidzināšana: ir/nav (2)

2.2.3.1.   Tips (impulsveida, gaisa sūknis u. c.): ...

2.2.4.   EGR: ir/nav (2)

2.2.4.1.   Raksturlielumi (ar dzesēšanu/bez dzesēšanas, augsts spiediens/zems spiediens u. c.): ...

2.2.5.   Cietdaļiņu filtrs: ir/nav (2)

2.2.5.1.   Cietdaļiņu filtra izmēri un kapacitāte: ...

2.2.5.2.   Cietdaļiņu filtra tips un konstrukcija: ...

2.2.5.3.   Novietojums (vieta(-as) un maksimālais/minimālais attālums līdz dzinējam): ...

2.2.5.4.   Reģenerācijas metodes vai sistēmas apraksts un/vai rasējums: ...

2.2.5.5.   Normālas ekspluatācijas temperatūras (K) un spiediena (kPa) diapazons: ...

2.2.6.   Citas sistēmas: ir/nav (2)

2.2.6.1.   Apraksts un darbība: ...

3.   Degvielas padeve kompresijaizdedzes dzinējiem

3.1.   Padeves sūknis

Spiediens (1) vai raksturlielumu diagramma: ... kPa

3.2.   Iesmidzināšanas sistēma

3.2.1.   Sūknis

3.2.1.1.   Marka(-as): ...

3.2.1.2.   Tips(-i): ...

3.2.1.3.   Maksimālā degvielas padeve: ... mm3
   (2)
   (5) taktī vai ciklā pie pilnas iesmidzināšanas un pie šāda sūkņa ātruma: ... min– 1 (nominālais) un ... min– 1 (maksimālais griezes moments) vai raksturlielumu diagramma: ...

3.2.1.3.1.   Minēt izmantoto metodi: uzstādīts uz dzinēja/sūkņa stendā (2)

3.2.1.4.   Iesmidzināšanas apsteidze

3.2.1.4.1.   Iesmidzināšanas apsteidzes līkne (5): ...

3.2.1.4.2.   Laikizture (5): ...

3.2.2.   Iesmidzināšanas cauruļu sistēma

3.2.2.1.   Garums: ... mm

3.2.2.2.   Iekšējais diametrs: ... mm

3.2.3.   Iesmidzinātājs(-i)

3.2.3.1.   Marka(-as): ...

3.2.3.2.   Tips(-i): ...

3.2.3.3.   Atvēršanās spiediens vai raksturlielumu diagramma (2)
   (5): ... kPa

3.2.4.   Regulators

3.2.4.1.   Marka(-as): ...

3.2.4.2.   Tips(-i): ...

3.2.4.3.   Apgriezienu skaits, pie kura pie pilnas slodzes ieslēdzas ierobežotājs (5): ... min– 1

3.2.4.4.   Maksimālais apgriezienu skaits bez slodzes (5): ... min– 1

3.2.4.5.   Tukšgaitas apgriezienu skaits (5): ... min– 1

3.3.   Aukstās palaides sistēma

3.3.1.   Marka(-as): ...

3.3.2.   Tips(-i): ...

3.3.3.   Apraksts: ...

3.4   Dzinēja elektroniskais vadības bloks:

3.4.1.   Marka(-as): ...

3.4.2.   Tips: ...

3.4.3.   Ar emisijām saistītas regulēšanas iespējas: ...

3.4.4.   Papildu dokumentācija: ...

4.   Degvielas padeve dzirksteļaizdedzes dzinējiem

4.1.   Karburators

4.1.1.   Marka(-as): ...

4.1.2.   Tips(-i): ...

4.2.   Iesmidzināšana ieplūdes kanālos: vienpunkta vai daudzpunktu (1)

4.2.1.   Marka(-as): ...

4.2.2.   Tips(-i): ...

4.3.   Tiešā iesmidzināšana

4.3.1.   Marka(-as): ...

4.3.2.   Tips(-i): ...

4.4.   Degvielas plūsma (g/h) un gaisa/degvielas attiecība pie nominālā apgriezienu skaita un pilnīgi atvērta droseļvārsta

4.5.   Dzinēja elektroniskais vadības bloks

4.5.1.   Marka(-as): ...

4.5.2.   Tips: ...

4.5.3.   Ar emisijām saistītas regulēšanas iespējas: ...

4.5.4.   Papildu dokumentācija: ...

5.   Gāzu sadales fāzes

5.1.   Maksimālais vārsta gājiens un atvēršanās un aizvēršanās leņķis attiecībā pret maiņas punktiem vai līdzvērtīgi dati: ...

5.2.   Standarta iestatījums un/vai iestatījuma diapazoni (1): ...

5.3.   Maināma gāzu sadales sistēma (attiecīgos gadījumos un kur: ieplūde un/vai izplūde) (1): ...

5.3.1.   Tips: nepārtrauktas darbības vai ieslēgta/izslēgta (1)

5.3.2.   Ekscentra fāzes nobīdes leņķis: ...

6.   Atveru konfigurācija

6.1.   Novietojums, lielums un skaits: ...

7.   Aizdedzes sistēma

7.1.   Aizdedzes spole

7.1.1.   Marka(-as): ...

7.1.2.   Tips(-i): ...

7.1.3.   Skaits

7.2.   Aizdedzes svece(-es):

7.2.1.   Marka(-as): ...

7.2.2.   Tips(-i): ...

7.3.   Magneto

7.3.1.   Marka(-as): ...

7.3.2.   Tips(-i): ...

7.4.   Aizdedzes laikiestate:

7.4.1.   Statiskā apsteidze attiecībā pret augšējo maiņas punktu [kloķvārpstas leņķis grādos]: ...

7.4.2.   Apsteidzes līkne, attiecīgā gadījumā ...

---

(1)  Sīkāku informāciju sk. 1. pielikuma 1. papildinājumā.

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Šo vērtību noapaļo līdz tuvākajai milimetra desmitdaļai.

(4)  Šo vērtību aprēķina ar π = 3,1416 un noapaļo līdz tuvākajam cm3.

(5)  Precizēt pielaidi.

---

2. PIELIKUMS

Image

Image

---

3. PIELIKUMS

APSTIPRINĀJUMA MARĶĒJUMA IZKĀRTOJUMS

A PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.4. punktu)

Image

Šāds dzinējam piestiprināts apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais dzinēja tips attiecībā uz lietderīgās jaudas mērījumiem ar apstiprinājuma numuru 012492 ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 120. Apstiprinājuma numurs norāda, ka apstiprinājums piešķirts saskaņā ar Noteikumu Nr. 120 prasībām, kuri grozīti ar 01. grozījumu sēriju.

B PARAUGS

(sk. šo noteikumu 4.5. punktu)

Image

Šāds dzinējam piestiprināts apstiprinājuma marķējums norāda, ka attiecīgais dzinēja tips ir apstiprināts Nīderlandē (E4) saskaņā ar Noteikumiem Nr. 120 un Nr. 96 (1). Pirmie divi apstiprinājuma numura cipari norāda, ka datumos, kad piešķirti attiecīgie apstiprinājumi, Noteikumi Nr. 120 bija grozīti ar 01. grozījumu sēriju un Noteikumos Nr. 96 jau bija iekļauta 02. grozījumu sērija.

---

(1)  Otrais numurs norādīts tikai kā piemērs.

---

4. PIELIKUMS

IEKŠDEDZES DZINĒJA LIETDERĪGĀS JAUDAS MĒRĪŠANAS METODE

1.   Šie noteikumi attiecas uz metodi, ar ko nosaka iekšdedzes dzinēja, kurš darbojas ar mainīgu apgriezienu skaitu, jaudas līkni pie pilnas slodzes atkarībā no dzinēja apgriezienu skaita, un ar ko nosaka iekšdedzes dzinēja nominālo apgriezienu skaitu un nominālo lietderīgo jaudu pie nemainīga apgriezienu skaita.

2.   TESTĒŠANAS APSTĀKĻI

2.1.   Dzinējam ir veikta piestrāde saskaņā ar ražotāja ieteikumiem.

2.2.   Ja jaudas mērījumu var veikt tikai dzinējam ar uzstādītu pārnesumkārbu, ņem vērā pārnesumkārbas efektivitāti.

2.3.   Palīgierīces un aprīkojums

2.3.1.   Uzstādāmās palīgierīces un aprīkojums

Testa laikā dzinēja darbībai nepieciešamās palīgierīces paredzētajam izmantojumam (uzskaitītas 1. tabulā) uzstāda testa stendā pēc iespējas tādā pašā stāvoklī kā paredzētajā izmantojumā.

2.3.2.   Demontējamās palīgierīces un aprīkojums

Dažas palīgierīces, kuras ir saistītas ar mašīnas darbību un kuras var uzstādīt dzinējam, testa veikšanas laikā noņem. Tās ir, piemēram, šādas palīgierīces (saraksts nav pilnīgs):

| i) | bremžu gaisa kompresors; |
| --- | --- |

i)

bremžu gaisa kompresors;

| ii) | stūres pastiprinātāja kompresors; |
| --- | --- |

ii)

stūres pastiprinātāja kompresors;

| iii) | balstiekārtas kompresors; |
| --- | --- |

iii)

balstiekārtas kompresors;

| iv) | gaisa kondicionēšanas sistēma. |
| --- | --- |

iv)

gaisa kondicionēšanas sistēma.

Ja palīgierīces nevar noņemt, var noteikt jaudu, ko tās patērē bez slodzes, un pieskaitīt to izmērītajai dzinēja jaudai (sk. h) piezīmi 1. tabulā). Ja šī vērtība pārsniedz 3 % no maksimālās jaudas pie testa apgriezienu skaita, par testu atbildīgā iestāde var veikt tās verificēšanu.

1. tabula

Aprīkojums un palīgierīces, kas uzstādāmas, lai veiktu dzinēja jaudas noteikšanas testu

| Nr. | Aprīkojums un palīgierīces | Uzstādīts emisiju testa vajadzībām |
| --- | --- | --- |
| 1 | Ieplūdes sistēma | |
| Ieplūdes kolektors | Jā |
| Kartera emisiju kontroles sistēma | Jā |
| Gaisa plūsmas mērītājs | Jā |
| Gaisa filtrs | Jā (1) |
| Ieplūdes klusinātājs | Jā (1) |
| Ieplūdes kolektora indukcijas sildierīce | Jā, standarta sērijveida aprīkojums. Ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī. |
| 2 | Atgāzu sistēma | |
| Atgāzu pēcapstrāde | Jā, standarta sērijveida aprīkojums |
| Izplūdes kolektors | Jā, standarta sērijveida aprīkojums |
| Savienotājcaurules | Jā (2) |
| Trokšņa slāpētājs | Jā (2) |
| Izplūdes caurule | Jā (2) |
| Motorbremze | Nē (3) |
| Pūtes iekārta | Jā |
| 3 | Degvielas padeves sūknis | Jā (4) |
| 4 | Karburācijas aprīkojums | |
| Karburators | Jā |
| Elektroniska kontroles sistēma, gaisa plūsmas mērītājs utt. | Jā |
| Gāzes dzinēju aprīkojums | |
| Spiediena samazināšanas ierīce | Jā |
| Iztvaicētājs | Jā |
| Maisītājs | Jā |
| 5 | Degvielas (benzīna un dīzeļdegvielas) iesmidzināšanas aprīkojums | |
| Priekšfiltrs | Jā |
| Filtrs | Jā |
| Sūknis | Jā |
| Augstspiediena caurule | Jā |
| Iesmidzinātājs | Jā |
| Elektroniskā kontroles sistēma, sensori utt. | Jā |
| Regulators/kontroles sistēma | Jā |
| Automātiska regulējošā zobstieņa apturēšana pie pilnas slodzes atkarībā no atmosfēras apstākļiem | Jā |
| 6 | Šķidrumdzeses aprīkojums | |
| Radiators | Nē |
| Ventilators | Nē |
| Ventilatora apvalks | Nē |
| Ūdenssūknis | Jā (5) |
| Termostats | Jā (6) |
| 7 | Gaisdzese | |
| Apvalks | Nē (7) |
| Ventilators vai gaispūtis | Nē (7) |
| Temperatūras regulēšanas ierīce | Nē |
| 8 | Elektroaprīkojums | |
| Ģenerators | Jā (8) |
| Dzirksteļsadales sistēma | Jā |
| Spole vai spoles | Jā |
| Vadojums | Jā |
| Aizdedzes sveces | Jā |
| Elektroniska kontroles sistēma ar detonācijas sensoru/novēlotas aizdedzes sistēmu | Jā |
| 9 | Pūtes aprīkojums | |
| Kompresors, kuru darbina dzinējs tiešā veidā un/vai atgāzes | Jā |
| Pūtes gaisa dzesētājs | Jā (7)
   (9) |
| Dzesētāja sūknis vai ventilators (dzinēja darbināts) | Nē (7) |
| Dzesētāja plūsmas kontrolierīce | Jā |
| 10 | Papildu testa stenda ventilators | Jā, ja vajadzīgs |
| 11 | Pretpiesārņošanas ierīce | Jā, standarta sērijveida aprīkojums (10) |
| 12 | Iedarbināšanas aprīkojums | Jā vai testa stenda aprīkojums (11) |
| 13 | Smēreļļas sūknis | Jā |

Nr.

Aprīkojums un palīgierīces

Uzstādīts emisiju testa vajadzībām

1

Ieplūdes sistēma

Ieplūdes kolektors

Jā

Kartera emisiju kontroles sistēma

Jā

Gaisa plūsmas mērītājs

Jā

Gaisa filtrs

Jā (1)

Ieplūdes klusinātājs

Jā (1)

Ieplūdes kolektora indukcijas sildierīce

Jā, standarta sērijveida aprīkojums. Ja iespējams, iestata vislabvēlīgākajā stāvoklī.

2

Atgāzu sistēma

Atgāzu pēcapstrāde

Jā, standarta sērijveida aprīkojums

Izplūdes kolektors

Jā, standarta sērijveida aprīkojums

Savienotājcaurules

Jā (2)

Trokšņa slāpētājs

Jā (2)

Izplūdes caurule

Jā (2)

Motorbremze

Nē (3)

Pūtes iekārta

Jā

3

Degvielas padeves sūknis

Jā (4)

4

Karburācijas aprīkojums

Karburators

Jā

Elektroniska kontroles sistēma, gaisa plūsmas mērītājs utt.

Jā

Gāzes dzinēju aprīkojums

Spiediena samazināšanas ierīce

Jā

Iztvaicētājs

Jā

Maisītājs

Jā

5

Degvielas (benzīna un dīzeļdegvielas) iesmidzināšanas aprīkojums

Priekšfiltrs

Jā

Filtrs

Jā

Sūknis

Jā

Augstspiediena caurule

Jā

Iesmidzinātājs

Jā

Elektroniskā kontroles sistēma, sensori utt.

Jā

Regulators/kontroles sistēma

Jā

Automātiska regulējošā zobstieņa apturēšana pie pilnas slodzes atkarībā no atmosfēras apstākļiem

Jā

6

Šķidrumdzeses aprīkojums

Radiators

Nē

Ventilators

Nē

Ventilatora apvalks

Nē

Ūdenssūknis

Jā (5)

Termostats

Jā (6)

7

Gaisdzese

Apvalks

Nē (7)

Ventilators vai gaispūtis

Nē (7)

Temperatūras regulēšanas ierīce

Nē

8

Elektroaprīkojums

Ģenerators

Jā (8)

Dzirksteļsadales sistēma

Jā

Spole vai spoles

Jā

Vadojums

Jā

Aizdedzes sveces

Jā

Elektroniska kontroles sistēma ar detonācijas sensoru/novēlotas aizdedzes sistēmu

Jā

9

Pūtes aprīkojums

Kompresors, kuru darbina dzinējs tiešā veidā un/vai atgāzes

Jā

Pūtes gaisa dzesētājs

Jā (7)
   (9)

Dzesētāja sūknis vai ventilators (dzinēja darbināts)

Nē (7)

Dzesētāja plūsmas kontrolierīce

Jā

10

Papildu testa stenda ventilators

Jā, ja vajadzīgs

11

Pretpiesārņošanas ierīce

Jā, standarta sērijveida aprīkojums (10)

12

Iedarbināšanas aprīkojums

Jā vai testa stenda aprīkojums (11)

13

Smēreļļas sūknis

Jā

2.4.   Iestatīšanas nosacījumi

Iestatīšanas nosacījumi, ko izmanto lietderīgās jaudas noteikšanas testā, ir norādīti 2. tabulā.

2. tabula

Iestatīšanas nosacījumi

| 1. | Karburatora(-u), iztvaicētāja/spiediena regulatora iestatījumi |
| --- | --- |

1.

Karburatora(-u), iztvaicētāja/spiediena regulatora iestatījumi

Saskaņā ar ražotāja tehniskajiem raksturlielumiem un izmantojot bez tālākām izmaiņām konkrētajam lietojumam

| 2. | Iesmidzināšanas sūkņa padeves sistēmas iestatījumi |
| --- | --- |

2.

Iesmidzināšanas sūkņa padeves sistēmas iestatījumi

| 3. | Aizdedzes vai iesmidzināšanas laikiestate (laika līkne) |
| --- | --- |

3.

Aizdedzes vai iesmidzināšanas laikiestate (laika līkne)

| 4. | Regulatora iestatījums |
| --- | --- |

4.

Regulatora iestatījums

| 5. | Emisijas kontroles ierīces |
| --- | --- |

5.

Emisijas kontroles ierīces

| 6. | Pūtes regulators |
| --- | --- |

6.

Pūtes regulators

3.   REĢISTRĒJAMIE DATI

3.1.   Reģistrējamie dati ir norādīti šā pielikuma papildinājuma 4. punktā. Veiktspējas datus iegūst stabilas darbības apstākļos ar pietiekamu svaiga gaisa padevi dzinējam. Sadegšanas kamerās var atrasties nosēdumi, bet tikai nelielā daudzumā. Testa apstākļus, piemēram, ieplūdes gaisa temperatūru, izvēlas iespējami līdzīgus standartapstākļiem (sk. šā pielikuma 5.2. punktu), lai samazinātu korekcijas koeficienta lielumu.

3.2.   Dzinēja ieplūdes gaisa temperatūru mēra ieplūdes kanālā. Ieplūdes retinājumu mēra tajā pašā punktā. Termometrs vai termoelements ir aizsargāts pret degvielas uzšļakstīšanos un starojuma siltumu, un tas atrodas tieši gaisa plūsmā. Mērījumus veic pietiekamā skaitā vietu, lai iegūtu reprezentatīvu vidējo ieplūdes temperatūru.

3.3.   Ieplūdes retinājumu mēra aiz ieplūdes kanāla, gaisa filtra, ieplūdes trokšņa slāpētāja vai ātruma ierobežotājierīces (ja tāda uzstādīta).

3.4.   Absolūto spiedienu pie ieplūdes dzinējā aiz kompresora un siltummaiņa (ja tāds uzstādīts) mēra ieplūdes kolektorā un jebkurā citā punktā, kurā jāmēra spiediens, lai aprēķinātu korekcijas koeficientus.

3.5.   Atgāzu pretspiedienu mēra punktā, kas atrodas vismaz trīs caurules diametru attālumā aiz izplūdes kolektora(-u) izplūdes atloka(-iem) un aiz turbokompresora(-iem), ja tāds(-i) uzstādīti. Reģistrē mērījumu vietu.

3.6.   Nekādus datus nereģistrē, līdz griezes moments, apgriezienu skaits un temperatūras vismaz vienu minūti ir bijušas praktiski nemainīgas.

3.7.   Izmēģinājuma vai nolasījumu laikā dzinēja apgriezienu skaits neatšķiras no izraudzītā apgriezienu skaita vairāk kā par ± 1 % vai ± 10 min, ņemot vērā lielāko no šīm vērtībām.

3.8.   Novērotās bremžu slodzes, degvielas patēriņa un ieplūdes gaisa temperatūras datus mēra vienlaicīgi, un šie dati ir vidējais aritmētiskais no divām stabilām secīgām vērtībām, kas attiecībā uz bremžu slodzi neatšķiras vairāk kā par 2 %.

3.9.   Dzesētāja temperatūru izplūdē no dzinēja uztur ražotāja noteiktajā līmenī.

Ja ražotājs temperatūru nav noteicis, tā ir 353 K ± 5 K. Dzinējiem ar gaisdzesi temperatūru ražotāja norādītajā punktā uztur + 0/– 20 K robežās no ražotāja noteiktās maksimālās vērtības standartapstākļos.

3.10.   Kompresijaizdedzes dzinējiem degvielas temperatūru mēra degvielas sūkņa ieplūdē, un to uztur 306–316 K (33–43 °C) robežās. Dzirksteļaizdedzes dzinējiem degvielas temperatūru mēra pēc iespējas tuvāk karburatora ieplūdei vai degvielas iesmidzināšanas blokam, un to uztur 293–303 K (20–30 °C) robežās.

3.11.   Smēreļļas temperatūru, ko mēra eļļas sūknī vai pie izplūdes no eļļas dzesētāja (ja tāds uzstādīts), uztur dzinēja ražotāja noteiktajās robežās.

3.12.   Lai uzturētu temperatūras šā pielikuma 3.9., 3.10. un 3.11. punktā noteiktajās robežās, nepieciešamības gadījumā var izmantot papildu regulēšanas sistēmu.

4.   MĒRĪJUMU PRECIZITĀTE

4.1.   Griezes moments: ± 1 % no izmērītā griezes momenta. Griezes momenta mērīšanas sistēma ir kalibrēta tā, lai tiktu ņemti vērā berzes zudumi. Dinamometra stenda mērījumu diapazona zemākajā daļā precizitāte drīkst būt ± 2 % no izmērītā griezes momenta.

4.2.   Dzinēja apgriezienu skaits: 0,5 % no izmērītā apgriezienu skaita.

4.3.   Degvielas patēriņš: ± 1 % no izmērītā patēriņa.

4.4.   Degvielas temperatūra: ± 2 K.

4.5.   Dzinējā ieplūstošā gaisa temperatūra: ± 2 K.

4.6.   Barometriskais spiediens: ± 100 Pa.

4.7.   Retinājums ieplūdes sistēmā: ± 50 Pa.

4.8.   Pretspiediens atgāzu sistēmā: ± 200 Pa.

5.   JAUDAS KOREKCIJAS KOEFICIENTI

5.1.   Definīcija

Jaudas korekcijas koeficients ir koeficients, ko izmanto dzinēja jaudas noteikšanai 5.2. punktā noteiktajos atmosfēras standartapstākļos.

Po = α P

kur:

| | Po ir koriģētā jauda (t. i., jauda atmosfēras standartapstākļos); |
| --- | --- |

Po ir koriģētā jauda (t. i., jauda atmosfēras standartapstākļos);

| | α ir korekcijas koeficients (αa vai αd); |
| --- | --- |

α ir korekcijas koeficients (αa vai αd);

| | P ir izmērītā jauda (testa jauda). |
| --- | --- |

P ir izmērītā jauda (testa jauda).

5.2.   Atmosfēras standartapstākļi

5.2.1.   Temperatūra (To): 298 K (25 °C)

5.2.2.   Sausais spiediens (Pso): 99 kPa

Sausā spiediena vērtība ir balstīta uz 100 kPa kopējo spiedienu un 1 kPa ūdens tvaika spiedienu.

5.3.   Atmosfēras testa apstākļi

Atmosfēras apstākļi testēšanas laikā ir šādi:

| 5.3.1. | Temperatūra (T)







  Dzirksteļaizdedzes dzinējiem | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- | --- |
| Kompresijaizdedzes dzinējiem | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1.

Temperatūra (T)

Dzirksteļaizdedzes dzinējiem

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

Kompresijaizdedzes dzinējiem

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2. | Spiediens (ps)
  90 kPa < ps < 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2.

Spiediens (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Korekcijas koeficienta αa un αd noteikšana (12)

5.4.1.   Dabiskas vilkmes vai turbopūtes dzirksteļaizdedzes dzinējs

Korekcijas koeficientu αa iegūst, izmantojot šādu formulu:

Formula

kur:

| | ps ir kopējais sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa); t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens; |
| --- | --- |

ps ir kopējais sausais atmosfēras spiediens kilopaskālos (kPa); t. i., kopējais barometriskais spiediens mīnus ūdens tvaika spiediens;

| | T ir dzinēja ievilktā gaisa absolūtā temperatūra, izteikta kelvinos (K). |
| --- | --- |

T ir dzinēja ievilktā gaisa absolūtā temperatūra, izteikta kelvinos (K).

Laboratorijā ievērojamie nosacījumi

Lai tests būtu derīgs, korekcijas koeficientam jābūt tādam, lai:

0,93 < αa < 1,07

Ja šīs robežvērtības tiek pārsniegtas, norāda koriģēto vērtību un testa protokolā precīzi ieraksta testa apstākļus (temperatūru un spiedienu).

5.4.2.   Kompresijaizdedzes dzinēji – koeficients αd

Kompresijaizdedzes dzinēju jaudas korekcijas koeficientu (αd) pie nemainīga degvielas plūsmas ātruma iegūst, izmantojot šādu formulu:

αd = (fa)fm

kur:

| | fa ir atmosfēras koeficients; |
| --- | --- |

fa ir atmosfēras koeficients;

| | fm ir katram dzinēja tipam un regulējumam raksturīgais parametrs. |
| --- | --- |

fm ir katram dzinēja tipam un regulējumam raksturīgais parametrs.

5.4.2.1.   Atmosfēras koeficients fa

Šis koeficients norāda vides apstākļu (spiediens, temperatūra un mitrums) ietekmi uz dzinēja ievilkto gaisu. Atmosfēras koeficienta formulas dažādiem dzinēju tipiem atšķiras.

5.4.2.1.1.   Dabiskas vilkmes un mehāniskas turbopūtes dzinēji

Formula

5.4.2.1.2.   Turbokompresijas dzinēji ar vai bez pūtes gaisa dzesēšanas

Formula

5.4.2.2.   Dzinēja koeficients fm

fm ir šāds no qc atkarīgs lielums (koriģēts atbilstoši degvielas plūsmai):

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  un |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

un

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

kur:

| | q ir mg izteikta degvielas plūsma vienā ciklā uz kopējā darba tilpuma litru (mg/(l.ciklā)); |
| --- | --- |

q ir mg izteikta degvielas plūsma vienā ciklā uz kopējā darba tilpuma litru (mg/(l.ciklā));

| | r ir spiediena attiecība starp kompresora ieplūdi un izplūdi. Vairāku turbokompresoru gadījumā r ir kompresijas kopējā attiecība (dzinējiem bez turbopūtes r = 1). |
| --- | --- |

r ir spiediena attiecība starp kompresora ieplūdi un izplūdi. Vairāku turbokompresoru gadījumā r ir kompresijas kopējā attiecība (dzinējiem bez turbopūtes r = 1).

Šī formula ir spēkā qc vērtībām intervālā starp 37,2 mg/(l.ciklā) un 65 mg/(l.ciklā).

qc vērtībām, kas ir zemākas par 37,2 mg/(l.ciklā), izmanto konstantu fm vērtību, kas ir vienāda ar 0,2 (fm = 0,2).

qc vērtībām, kas ir augstākas par 65 mg/(l.ciklā), izmanto konstantu fm vērtību, kas ir vienāda ar 1,2 (fm = 1,2) (sk. attēlu).

Image

5.4.2.3.   Laboratorijā ievērojamie nosacījumi

Lai tests būtu derīgs, korekcijas koeficientam αa jābūt tādam, lai:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Ja šīs robežvērtības tiek pārsniegtas, norāda iegūto koriģēto vērtību un testa protokolā precīzi ieraksta testa apstākļus (temperatūru un spiedienu).

---

(1)  Uzstāda visu ieplūdes sistēmu, kā nepieciešams paredzētajam lietojumam:

| i) | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta dzinēja jauda; |
| --- | --- |

i)

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta dzinēja jauda;

| ii) | ja testē dzirksteļaizdedzes dzinējus bez turbopūtes; |
| --- | --- |

ii)

ja testē dzirksteļaizdedzes dzinējus bez turbopūtes;

| iii) | ja to pieprasa ražotājs. |
| --- | --- |

iii)

ja to pieprasa ražotājs.

Citos gadījumos var izmantot ekvivalentu sistēmu, pārliecinoties, ka ieplūdes spiediens no augšējās robežvērtības, ko ražotājs noteicis tīram gaisa filtram, neatšķiras vairāk kā par 100 Pa.

(2)  Uzstāda visu atgāzu sistēmu, kā nepieciešams paredzētajam lietojumam:

| i) | ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta dzinēja jauda; |
| --- | --- |

i)

ja pastāv risks, ka tiks būtiski ietekmēta dzinēja jauda;

| ii) | ja testē dzirksteļaizdedzes dzinējus bez turbopūtes; |
| --- | --- |

ii)

ja testē dzirksteļaizdedzes dzinējus bez turbopūtes;

| iii) | ja to pieprasa ražotājs. |
| --- | --- |

iii)

ja to pieprasa ražotājs.

Citos gadījumos var uzstādīt ekvivalentu sistēmu ar noteikumu, ka izmērītais spiediens neatšķiras no ražotāja noteiktās augšējās robežvērtības vairāk kā par 1 000 Pa.

(3)  Ja dzinējā ir iebūvēta motorbremze, droseļvārstu fiksē pilnīgi atvērtā stāvoklī.

(4)  Ja nepieciešams, degvielas padeves spiedienu var regulēt, lai reproducētu spiedienu konkrētajā dzinēja izmantojumā (jo īpaši, ja izmanto “degvielas atgriezes” sistēmu).

(5)  Dzeses šķidruma cirkulāciju nodrošina tikai dzinēja ūdenssūknis. Šķidruma dzesēšanu var nodrošināt ar ārēju kontūru tā, lai spiediena zudums šādā ārējā kontūrā un spiediens sūkņa ieplūdē pamatā saglabātos tāds pats kā dzinēja dzeses sistēmā.

(6)  Termostatu var iestatīt pilnīgi atvērtā stāvoklī.

(7)  Ja testa vajadzībām uzstāda ventilatoru vai gaispūti, rezultātiem pieskaita tā patērēto jaudu, izņemot dzinējiem, kuriem šādas palīgierīces ir dzinēja neatņemama sastāvdaļa (t. i., gaisdzeses dzinēju dzesēšanas ventilatori, kas uzstādīti tieši uz kloķvārpstas). Ventilatora vai gaispūša jaudu nosaka tādam apgriezienu skaitam, ar kādu veic testu, šajā nolūkā veicot aprēķinus ar standarta parametriem vai veicot praktiskus testus.

(8)  Ģeneratora minimālā jauda: ģeneratora elektrisko jaudu ierobežo līdz līmenim, kas nepieciešams to palīgierīču darbināšanai, kuras ir noteikti vajadzīgas dzinēja darbībai. Ja nepieciešams pievienot akumulatoru, izmanto pilnīgi uzlādētu akumulatoru labā stāvoklī.

(9)  Turbopūtes dzinējus ar ieplūdes gaisa dzesēšanu testē ar turbopūtes gaisa dzesēšanu, izmantojot dzesēšanu ar šķidrumu vai gaisu, bet, ja ražotājs vēlas, gaisa dzesētāju var aizstāt ar testa stenda sistēmu. Jebkurā gadījumā jaudu pie katra apgriezienu skaita uz testa stenda sistēmas mēra pie dzinēja gaisa spiediena maksimālā krituma un temperatūras minimālā krituma turbopūtes gaisa dzesētājā saskaņā ar ražotāja noteiktajām vērtībām.

(10)  Tās var būt, piemēram, atgāzu recirkulācija (EGR sistēma), katalizators, termoreaktors, sekundārā gaisa padeves sistēma un degvielas pretiztvaikošanas sistēma.

(11)  Elektrisko vai cita veida iedarbināšanas sistēmu jaudu nodrošina no testa stenda.

(12)  Testus drīkst veikt telpās ar gaisa kondicionēšanu, kurās iespējams regulēt atmosfēras apstākļus.

Ja dzinējs ir aprīkots ar automātisku gaisa temperatūras kontroli un ja šī ierīce ir tāda, ka pie pilnas slodzes 25 °C temperatūrā netiek pievienots uzkarsēts gaiss, testu veic ar pilnīgi aizvērtu ierīci. Ja ierīce joprojām darbojas pie 25 °C, testu veic, ierīcei darbojoties parastā režīmā, un temperatūras faktora eksponents korekcijas koeficientā ir nulle (netiek veikta temperatūras korekcija).

Papildinājums

DZINĒJA LIETDERĪGĀS JAUDAS MĒRĪŠANAS TESTU REZULTĀTI

Šo veidlapu aizpilda laboratorija, kas veic testu.

1.   Testēšanas apstākļi

1.1.   Atgāzu pretspiediena mērījumu punkta atrašanās vieta

1.2.   Ieplūdes retinājuma mērījumu punkta atrašanās vieta

1.3.   Dinamometra raksturlielumi

1.3.1.   Marka: ... Modelis: ...

1.3.2   Tips: ...

2.   Degviela

2.1.   Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, kurus darbina ar šķidro degvielu

2.1.1.   Marka: ...

2.1.2.   Specifikācija: ...

2.1.3.   Pretdetonācijas piedeva (svins u. c.): ...

2.1.3.1.   Tips: ...

2.1.3.2.   Saturs: ... mg/l

2.1.4.   Oktānskaitlis POS: ... (ASTM D 26 99-70)

2.1.4.1.   Īpatnējais blīvums: ... g/cm3 pie 288 K

2.1.4.2.   Zemākais sadegšanas siltums: ... kJ/kg

2.2.   Dzirksteļaizdedzes dzinējiem, kurus darbina ar gāzveida degvielu

2.2.1.   Marka: ...

2.2.2.   Specifikācija: ...

2.2.3.   Uzglabāšanas spiediens: ... bar

2.2.4.   Izmantošanas spiediens: ... bar

2.2.5.   Zemākais sadegšanas siltums: ... kJ/kg

2.3.   Kompresijaizdedzes dzinējiem, kurus darbina ar gāzveida degvielu

2.3.1.   Padeves sistēma: gāze

2.3.2.   Izmantotās gāzes specifikācija: ...

2.3.3.   Degvieleļļas/gāzes proporcija: ...

2.3.4.   Zemākais sadegšanas siltums: ...

2.4.   Kompresijaizdedzes dzinējiem, kurus darbina ar šķidro degvielu

2.4.1.   Marka: ...

2.4.2.   Izmantotās degvielas specifikācija: ...

2.4.3.   Cetānskaitlis (ASTM D 976-71): ...

2.4.4.   Īpatnējais blīvums: ... g/cm3 pie 288 K

2.4.5.   Zemākais sadegšanas siltums: ... kJ/kg

3.   Smērviela

3.1.   Marka: ...

3.2.   Specifikācija: ...

3.3.   SAE viskozitātes klase: ...

4.   Detalizēti mērījumu rezultāti (1)

| Dzinēja apgriezienu skaits, min– 1 | | |
| --- | --- | --- |
| Izmērītais griezes moments, Nm | | |
| Izmērītā jauda, kW | | |
| Izmērītā degvielas plūsma, g/h | | |
| Barometriskais spiediens, kPa | | |
| Ūdens tvaika spiediens, kPa | | |
| Ieplūdes gaisa temperatūra, K | | |
| Jauda, kas jāpieskaita, lai ņemtu vērā aprīkojumu un palīgierīces, kas nav minētas 1. tabulā, kW
  Kopā, kW | Nr. 1
  Nr. 2
  Nr. 3 | | |
| Jaudas korekcijas koeficients | | |
| Koriģētā jauda, kW | | |
| Koriģētais griezes moments, Nm | | |
| Koriģētais īpatnējais degvielas patēriņš g/(kWh) (3) | | |
| Dzeses šķidruma temperatūra izplūdē, K | | |
| Smēreļļas temperatūra mērīšanas punktā, K | | |
| Gaisa temperatūra aiz pūtes iekārtas, K (2) | | |
| Degvielas temperatūra iesmidzināšanas sūkņa ieplūdē, K | | |
| Gaisa temperatūra aiz pūtes gaisa dzesētāja, K (2) | | |
| Spiediens aiz pūtes iekārtas, kPa | | |
| Spiediens aiz pūtes gaisa dzesētāja, kPa | | |
| Ieplūdes retinājums, Pa | | |
| Atgāzu pretspiediens, Pa | | |
| Degvielas padeve, mm3/taktī vai ciklā (2) | | |

Dzinēja apgriezienu skaits, min– 1

Izmērītais griezes moments, Nm

Izmērītā jauda, kW

Izmērītā degvielas plūsma, g/h

Barometriskais spiediens, kPa

Ūdens tvaika spiediens, kPa

Ieplūdes gaisa temperatūra, K

Jauda, kas jāpieskaita, lai ņemtu vērā aprīkojumu un palīgierīces, kas nav minētas 1. tabulā, kW

Kopā, kW

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

Jaudas korekcijas koeficients

Koriģētā jauda, kW

Koriģētais griezes moments, Nm

Koriģētais īpatnējais degvielas patēriņš g/(kWh) (3)

Dzeses šķidruma temperatūra izplūdē, K

Smēreļļas temperatūra mērīšanas punktā, K

Gaisa temperatūra aiz pūtes iekārtas, K (2)

Degvielas temperatūra iesmidzināšanas sūkņa ieplūdē, K

Gaisa temperatūra aiz pūtes gaisa dzesētāja, K (2)

Spiediens aiz pūtes iekārtas, kPa

Spiediens aiz pūtes gaisa dzesētāja, kPa

Ieplūdes retinājums, Pa

Atgāzu pretspiediens, Pa

Degvielas padeve, mm3/taktī vai ciklā (2)

---

(1)  Lietderīgās jaudas un lietderīgā griezes momenta raksturlīknes zīmē kā funkciju no dzinēja apgriezienu skaita.

(2)  Lieko svītrot.

(3)  Aprēķināts ar kompresijaizdedzes un dzirksteļaizdedzes dzinēju lietderīgo jaudu, pēdējā gadījumā reizinot ar jaudas korekcijas koeficientu.

---

5. PIELIKUMS

DZINĒJU SAIMES BŪTISKIE RAKSTURLIELUMI

1.   VISPĀRĪGI

Dzinēju saimi raksturo konstruktīvie parametri. Tie ir kopīgi visiem saimes dzinējiem. Dzinēja ražotājs drīkst izlemt, kuri dzinēji ietilpst dzinēju saimē, ja vien tiek ievēroti 3.1. punktā noteiktie pieskaitāmības kritēriji. Dzinēju saimi apstiprina tipa apstiprinātāja iestāde. Tā kā dzinēju saimes izvēlei ir būtiska ietekme uz dzinēja atgāzu emisiju, 2.1. punktā ir sniegta papildu informācija (Noteikumu Nr. 96 03. grozījumu sērija), kas ir noderīga ražotājam un tipa apstiprinātājai iestādei, izvērtējot dzinēju saimi un izraugoties bāzesdzinēju.

2.   ĪPAŠI GADĪJUMI

2.1.   Parametru mijiedarbība

Dažos gadījumos starp parametriem var notikt mijiedarbība, kas var izraisīt emisiju izmaiņas. To ņem vērā, lai nodrošinātu, ka tikai dzinēji ar līdzīgiem atgāzu emisijas parametriem tiek ietverti vienā dzinēju saimē. Ražotājs identificē šādus gadījumus un par tiem informē tipa apstiprinātāju iestādi. To ņem vērā kā kritēriju jaunas dzinēju saimes izveidei.

2.2.   Ierīces vai komponenti, kuriem ir ievērojama ietekme uz emisijām

Tādu ierīču un komponentu gadījumā, kas nav uzskaitīti 3.1. punktā un kam ir ievērojama ietekme uz emisiju līmeni, ražotājs identificē šo aprīkojumu ar pamatotu inženiertehnisko atzinumu un to paziņo tipa apstiprinātājai iestādei. To ņem vērā kā kritēriju jaunas dzinēju saimes izveidei.

2.3.   Papildu kritēriji

Papildus 3.1. punktā uzskaitītajiem parametriem ražotājs var noteikt papildu kritērijus, kas sniedz iespēju noteikt mazāka izmēra saimes. Šiem parametriem nav obligāti jābūt parametriem, kas ietekmē emisiju līmeni.

3.   PARAMETRI DZINĒJU SAIMES DEFINĒŠANAI

3.1.   Sadedzes cikls:

| a) | 2-taktu cikls; |
| --- | --- |

a)

2-taktu cikls;

| b) | 4-taktu cikls; |
| --- | --- |

b)

4-taktu cikls;

| c) | rotordzinējs; |
| --- | --- |

c)

rotordzinējs;

| d) | cits. |
| --- | --- |

d)

cits.

3.2.   Degvielas tips:

| a) | dīzeļdegviela; |
| --- | --- |

a)

dīzeļdegviela;

| b) | benzīns; |
| --- | --- |

b)

benzīns;

| c) | gāzveida degviela (dabasgāze vai sašķidrināta naftas gāze). |
| --- | --- |

c)

gāzveida degviela (dabasgāze vai sašķidrināta naftas gāze).

3.3.   Cilindru konfigurācija

3.3.1.   Cilindru izkārtojums dzinēja blokā:

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | rindā; |
| --- | --- |

b)

rindā;

| c) | radiāli; |
| --- | --- |

c)

radiāli;

| d) | cits (F, W utt.). |
| --- | --- |

d)

cits (F, W utt.).

3.3.2.   Cilindru relatīvais novietojums

Dzinēji ar vienu un to pašu dzinēja bloku var piederēt vienai saimei, ja attālums starp to cilindru centriem ir vienāds.

3.4.   Galvenais dzeses līdzeklis:

| a) | gaiss; |
| --- | --- |

a)

gaiss;

| b) | ūdens; |
| --- | --- |

b)

ūdens;

| c) | eļļa. |
| --- | --- |

c)

eļļa.

3.5.   Atsevišķo cilindru darba tilpums

Dzinējiem, kuru cilindra darba tilpums ir ≥ 0,75 dm3, 85 % līdz 100 % no lielākā tilpuma dzinēju saimē.

Dzinējiem, kuru cilindra darba tilpums ir < 0,75 dm3, 70 % līdz 100 % no lielākā tilpuma dzinēju saimē.

3.6.   Gaisa padeves metode:

| a) | dabiska vilkme; |
| --- | --- |

a)

dabiska vilkme;

| b) | turbopūte; |
| --- | --- |

b)

turbopūte;

| c) | turbopūte ar pūtes gaisa dzesētāju. |
| --- | --- |

c)

turbopūte ar pūtes gaisa dzesētāju.

3.7.   Degkameras tips/konstrukcija:

| a) | atvērta kamera; |
| --- | --- |

a)

atvērta kamera;

| b) | dalīta kamera; |
| --- | --- |

b)

dalīta kamera;

| c) | citi tipi. |
| --- | --- |

c)

citi tipi.

3.8.   Vārsti un atveres:

| a) | konfigurācija; |
| --- | --- |

a)

konfigurācija;

| b) | vārstu skaits cilindram; |
| --- | --- |

b)

vārstu skaits cilindram;

| c) | cilindru siena; |
| --- | --- |

c)

cilindru siena;

| d) | karteris. |
| --- | --- |

d)

karteris.

3.9.   Degvielas padeves tips

3.9.1.   Kompresijaizdedzes dzinējiem:

| a) | sūknis, (augstspiediena) līnija un iesmidzinātājs; |
| --- | --- |

a)

sūknis, (augstspiediena) līnija un iesmidzinātājs;

| b) | rindas sūknis vai sadalītājsūknis; |
| --- | --- |

b)

rindas sūknis vai sadalītājsūknis;

| c) | sūknis-sprausla; |
| --- | --- |

c)

sūknis-sprausla;

| d) | kopējā degvielas maģistrāle. |
| --- | --- |

d)

kopējā degvielas maģistrāle.

3.9.2.   Dzirksteļaizdedzes dzinējiem:

| a) | karburators; |
| --- | --- |

a)

karburators;

| b) | iesmidzināšana ieplūdes kanālos; |
| --- | --- |

b)

iesmidzināšana ieplūdes kanālos;

| c) | tiešā iesmidzināšana. |
| --- | --- |

c)

tiešā iesmidzināšana.

3.10.   Dažādas ierīces:

| a) | atgāzu recirkulācija (EGR); |
| --- | --- |

a)

atgāzu recirkulācija (EGR);

| b) | ūdens iesmidzināšana; |
| --- | --- |

b)

ūdens iesmidzināšana;

| c) | gaisa iesmidzināšana; |
| --- | --- |

c)

gaisa iesmidzināšana;

| d) | citas. |
| --- | --- |

d)

citas.

3.11.   Elektroniska vadības stratēģija

To, vai dzinējam ir vai nav elektroniskais vadības bloks (ECU), uzskata par saimes pamatkritēriju.

Ja dzinēju vada elektroniski, ražotājs norāda tehniskos elementus, kas izskaidro šādu dzinēju grupēšanu vienā saimē, t. i., norāda iemeslus, kādēļ var sagaidīt, ka šie dzinēji atbildīs tādām pašām emisijas prasībām.

Dzinējiem ar elektronisku apgriezienu skaita regulatoru nav obligāti jāietilpst atšķirīgā saimē no tiem, kuriem ir mehānisks regulators. Nepieciešamībai nošķirt dzinējus ar elektronisko vadību no mehāniskas vadības dzinējiem būtu jāattiecas tikai uz degvielas iesmidzināšanas raksturlielumiem, piemēram, laikiestati, spiedienu, padeves ātrumu utt.

3.12.   Atgāzu pēcapstrādes sistēmas

Par kritēriju pieskaitāmībai dzinēju saimei uzskata šādu ierīču funkcionēšanu un kombināciju:

| a) | oksidācijas katalizators; |
| --- | --- |

a)

oksidācijas katalizators;

| b) | DeNOx sistēma ar selektīvu NOx reducēšanu (reducētāja pievienošana); |
| --- | --- |

b)

DeNOx sistēma ar selektīvu NOx reducēšanu (reducētāja pievienošana);

| c) | citas DeNOx sistēmas; |
| --- | --- |

c)

citas DeNOx sistēmas;

| d) | cietdaļiņu filtrs ar pasīvo reģenerāciju; |
| --- | --- |

d)

cietdaļiņu filtrs ar pasīvo reģenerāciju;

| e) | cietdaļiņu filtrs ar aktīvo reģenerāciju; |
| --- | --- |

e)

cietdaļiņu filtrs ar aktīvo reģenerāciju;

| f) | citi cietdaļiņu filtri; |
| --- | --- |

f)

citi cietdaļiņu filtri;

| g) | citas ierīces. |
| --- | --- |

g)

citas ierīces.

Ja dzinējs kā bāzesdzinējs vai saimei piederošs dzinējs sertificēts bez pēcapstrādes sistēmas, šādu dzinēju, kad tas aprīkots ar oksidācijas katalizatoru (ne ar cietdaļiņu filtru), var iekļaut tajā pašā dzinēju saimē, ja tam nav nepieciešama degviela ar atšķirīgiem raksturlielumiem.

Ja tam nepieciešama degviela ar īpašiem raksturlielumiem (piem., ir uzstādīti cietdaļiņu filtri, kuriem nepieciešamas īpašas degvielas piedevas reģenerācijas procesa nodrošināšanai), lēmums par šāda dzinēja iekļaušanu tajā pašā dzinēju saimē pamatojas uz ražotāja norādītajiem tehniskajiem elementiem. Šie elementi norāda, ka aprīkotā dzinēja sagaidāmais emisijas līmenis atbilst tādām pašām robežvērtībām kā neaprīkotā dzinēja emisijas līmenis.

Ja dzinējs kā bāzesdzinējs vai saimei piederošs dzinējs sertificēts ar pēcapstrādes sistēmu un ja bāzesdzinējs ir aprīkots ar tādu pašu pēcapstrādes sistēmu, tad šādu dzinēju, ja tas nav aprīkots ar pēcapstrādes sistēmu, neiekļauj tajā pašā dzinēju saimē.

---

6. PIELIKUMS

RAŽOŠANAS ATBILSTĪBAS PĀRBAUDES

1.   VISPĀRĪGI

Šīs prasības ir saskaņā ar ražošanas atbilstības pārbaudes testiem, kā paredzēts šo noteikumu 6.2. punktā.

2.   TESTA PROCEDŪRAS

Testēšanas metodes un mērinstrumenti ir tādi, kā aprakstīts šo noteikumu 4. pielikumā.

3.   PARAUGU ŅEMŠANA

3.1.   Dzinēja tipa gadījumā

Jāizvēlas viens dzinējs. Ja pēc testa, kas aprakstīts 5.1. punktā, dzinēju neuzskata par atbilstīgu šo noteikumu prasībām, jātestē vēl divi dzinēji.

3.2.   Dzinēju saimes gadījumā

Ja apstiprinājums piešķirts dzinēju saimei, ražošanas atbilstības testu veic vienam saimes dzinējam, kurš nav bāzesdzinējs. Ja ražošanas atbilstības tests netiek izturēts, testē vēl divus tā paša saimes dzinēju tipa dzinējus.

4.   MĒRĪJUMU KRITĒRIJI

4.1.   Iekšdedzes dzinēja lietderīgā jauda un īpatnējais degvielas patēriņš

Mērījumus veic pie pietiekama skaita atšķirīgiem dzinēja apgriezieniem starp ražotāja ieteikto mazāko un lielāko dzinēja apgriezienu skaitu, lai precīzi noteiktu jaudas, griezes momenta un īpatnējā degvielas patēriņa līknes, kā noteikts šo noteikumu 2.9. un 2.11. punktā.

Koriģētās vērtības, kas izmērītas paņemtajam dzinēja paraugam, neatšķiras vairāk kā par vērtībām, kas norādītas tabulā, un ± 10 % attiecībā uz īpatnējo degvielas patēriņu.

| Dzinēja tips | Nominālā lietderīgā jauda (griezes moments) (%) | Citi mērījumu punkti uz līknes (%) | Pielaide dzinēja apgriezienu skaitam (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vispārīgi | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji ar regulatoru | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji bez regulatora | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Dzinēja tips

Nominālā lietderīgā jauda (griezes moments) (%)

Citi mērījumu punkti uz līknes (%)

Pielaide dzinēja apgriezienu skaitam (%)

Vispārīgi

± 5

± 10

± 5

Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji ar regulatoru

± 8

± 12

± 8

Dzirksteļaizdedzes benzīndzinēji bez regulatora

± 8

± 20

± 8

5.   REZULTĀTU IZVĒRTĒJUMS

Ja 3. punktā minētā otrā un/vai trešā dzinēja lietderīgās jaudas un degvielas patēriņa vērtības neatbilst 4. punkta prasībām, ražošanu uzskata par neatbilstīgu šo noteikumu prasībām, un stājas spēkā šo noteikumu 7. punkta prasības.

---

7. PIELIKUMS

ETALONDEGVIELU TEHNISKIE DATI

1.   Sašķidrinātas naftas gāzes etalondegvielu tehniskie dati

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības A degvielai | Robežvērtības B degvielai | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā | Minimālā | Maksimālā |
| Dzinēja oktānskaitlis | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 B pielikums |
| Sastāvs: |
| C3 saturs | Tilp. % | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4 saturs | Tilp. % | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Olefīni | Tilp. % | | 12 | | 14 | |
| Atlikums pēc ietvaicēšanas | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Kopējais sēra saturs | ppm pēc masas (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Sērūdeņradis | — | | Nav | | Nav | ISO 8819 |
| Vara sloksnes korozija | Novērtējums | | 1. klase | | 1. klase | ISO 6251 (2) |
| Ūdens 0 °C temperatūrā | | | Brīva | | Brīva | Vizuāla pārbaude |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības A degvielai

Robežvērtības B degvielai

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Minimālā

Maksimālā

Dzinēja oktānskaitlis

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 B pielikums

Sastāvs:

C3 saturs

Tilp. %

48

52

83

87

C4 saturs

Tilp. %

48

52

13

17

ISO 7941

Olefīni

Tilp. %

12

14

Atlikums pēc ietvaicēšanas

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Kopējais sēra saturs

ppm pēc masas (1)

50

50

EN 24260

Sērūdeņradis

—

Nav

Nav

ISO 8819

Vara sloksnes korozija

Novērtējums

1. klase

1. klase

ISO 6251 (2)

Ūdens 0 °C temperatūrā

Brīva

Brīva

Vizuāla pārbaude

2.   Dabasgāzes etalondegvielu tehniskie dati

Eiropas tirgū ir pieejamas divu grupu degvielas:

| — | H grupas degvielas, kuras galējās etalondegvielas ir GR un G23, |
| --- | --- |

—

H grupas degvielas, kuras galējās etalondegvielas ir GR un G23,

| — | L grupas degvielas, kuras galējās etalondegvielas ir G23 un G25. |
| --- | --- |

—

L grupas degvielas, kuras galējās etalondegvielas ir G23 un G25.

GR, G23 un G25 etalondegvielu raksturlielumi ir apkopoti turpmākajās tabulās.

| Etalondegviela GR |
| --- |
| Raksturlielumi | Vienības | Pamats | Robežvērtības | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Sastāvs: | | | | | |
| Metāns | | 87 | 84 | 89 | |
| Etāns | | 13 | 11 | 15 | |
| Atlikums (3) | molu % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Sēra saturs | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalondegviela GR

Raksturlielumi

Vienības

Pamats

Robežvērtības

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Sastāvs:

Metāns

87

84

89

Etāns

13

11

15

Atlikums (3)

molu %

—

—

1

ISO 6974

Sēra saturs

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalondegviela G23 |
| --- |
| Raksturlielumi | Vienības | Pamats | Robežvērtības | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Sastāvs: | | | | | |
| Metāns | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Atlikums (5) | molu % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Sēra saturs | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalondegviela G23

Raksturlielumi

Vienības

Pamats

Robežvērtības

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Sastāvs:

Metāns

92,5

91,5

93,5

Atlikums (5)

molu %

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Sēra saturs

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etalondegviela G25 |
| --- |
| Raksturlielumi | Vienības | Pamats | Robežvērtības | Testa metode |
| Minimālā | Maksimālā |
| Sastāvs: | | | | | |
| Metāns | | 86 | 84 | 88 | |
| Atlikums (7) | molu % | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Sēra saturs | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etalondegviela G25

Raksturlielumi

Vienības

Pamats

Robežvērtības

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Sastāvs:

Metāns

86

84

88

Atlikums (7)

molu %

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Sēra saturs

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Etalondegviela dzirksteļaizdedzes dzinējiem

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (9) | Testa metode | Publikācija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Pētnieciskais oktānskaitlis, POS | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Dzinēja oktānskaitlis, MOS | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Tvaika spiediens pēc Reida | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Destilācija: |
| — | sākotnējais vārīšanās punkts |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (9)

Testa metode

Publikācija

Minimālā

Maksimālā

Pētnieciskais oktānskaitlis, POS

95,0

—

EN 25164

1993

Dzinēja oktānskaitlis, MOS

85,0

—

EN 25163

1993

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Tvaika spiediens pēc Reida

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Destilācija:

—

sākotnējais vārīšanās punkts

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | tvaicējot pie 100 °C |
| --- | --- |

—

tvaicējot pie 100 °C

tilp./tilp. %

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | tvaicējot pie 150 °C |
| --- | --- |

—

tvaicējot pie 150 °C

tilp./tilp. %

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | galīgais vārīšanās punkts |
| --- | --- |

—

galīgais vārīšanās punkts

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Atlikums

%

—

2

EN-ISO 3405

Ogļūdeņražu analīze:

| — | olefīni |
| --- | --- |

—

olefīni

tilp./tilp. %

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromātiskie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

aromātiskie ogļūdeņraži

tilp./tilp. %

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benzols |
| --- | --- |

—

benzols

tilp./tilp. %

—

1,0

pr. EN 12177

1998

| — | piesātinātie ogļūdeņraži |
| --- | --- |

—

piesātinātie ogļūdeņraži

—

Atlikums

ASTM D 1319

1995

Oglekļa/ūdeņraža attiecība

Ziņojums

Ziņojums

Oksidācijas stabilitāte (10)

mn.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Skābekļa saturs

masa/masas %

—

2,3

EN 1601

1997

Sveķu saturs

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Sēra saturs (11)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Vara korozija pie 50 °C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Svina saturs

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosfora saturs

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Etalondegviela kompresijaizdedzes dzinējiem (1)

1. tabula
   (12)
   (22)

Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru un visurgājējas tehnikas etalondegviela kompresijaizdedzes dzinējiem, kuru tips ir apstiprināts tā, lai tiktu ievērotas D līdz G jaudas diapazonu robežvērtības

| | Robežvērtības un vienības (13) | Testa metode |
| --- | --- | --- |
| Cetānskaitlis (15) | Minimālais: 45 (18)

  Maksimālais: 50 | ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | Minimālais: 835 kg/m3

  Maksimālais: 845 kg/m3
   (21) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Destilācija (14) – 95 procentpunkti | Maksimāli: 370 °C | ISO 3405 |
| Viskozitāte 40 °C temperatūrā | Minimālā: 2,5 mm2/s
  Maksimālā: 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Sēra saturs | Minimālais: 0,1 masas % (20)

  Maksimālais: 0,2 masas % (19) | ISO 8754, EN 24260 |
| Uzliesmošanas punkts | Minimālais: 55 °C | ISO 2719 |
| CFPP | Minimāli: –
  Maksimāli: + 5 °C | EN 116 |
| Vara korozija | Maksimāli: 1 | ISO 2160 |
| Konradsona oglekļa atlikums
  (10 % dest. atlikums) | Maksimāli: 0,3 masas % | ISO 10370 |
| Pelnu saturs | Maksimāli: 0,01 masas % | ASTM D 482 (23) |
| Ūdens saturs | Maksimāli: 0,05 masas % | ASTM D 95, D 1744 |
| Neitralizācijas (stipra skābe) skaitlis | Minimālais: 0,20 mg KOH/g | |
| Oksidācijas stabilitāte (16) | Maksimāli: 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Piedevas (17) | | |

Robežvērtības un vienības (13)

Testa metode

Cetānskaitlis (15)

Minimālais: 45 (18)

Maksimālais: 50

ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

Minimālais: 835 kg/m3

Maksimālais: 845 kg/m3
   (21)

ISO 3675, ASTM D 4052

Destilācija (14) – 95 procentpunkti

Maksimāli: 370 °C

ISO 3405

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

Minimālā: 2,5 mm2/s

Maksimālā: 3,5 mm2/s

ISO 3104

Sēra saturs

Minimālais: 0,1 masas % (20)

Maksimālais: 0,2 masas % (19)

ISO 8754, EN 24260

Uzliesmošanas punkts

Minimālais: 55 °C

ISO 2719

CFPP

Minimāli: –

Maksimāli: + 5 °C

EN 116

Vara korozija

Maksimāli: 1

ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums

(10 % dest. atlikums)

Maksimāli: 0,3 masas %

ISO 10370

Pelnu saturs

Maksimāli: 0,01 masas %

ASTM D 482 (23)

Ūdens saturs

Maksimāli: 0,05 masas %

ASTM D 95, D 1744

Neitralizācijas (stipra skābe) skaitlis

Minimālais: 0,20 mg KOH/g

Oksidācijas stabilitāte (16)

Maksimāli: 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Piedevas (17)

2. tabula

Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru un visurgājējas tehnikas etalondegviela kompresijaizdedzes dzinējiem, kuru tips ir apstiprināts tā, lai tiktu ievērotas H līdz K jaudas diapazonu robežvērtības

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (24) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis (25) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Destilācija: |
| 50 procentpunkti | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 procentpunkti | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Galīgais vārīšanās punkts | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Uzliesmošanas punkts | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskozitāte 40 °C temperatūrā | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži | masas % | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Sēra saturs (26) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Vara korozija | | — | 1. klase | EN-ISO 2160 |
| Konradsona oglekļa atlikums (10 % dest. atlikums) | masas % | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Pelnu saturs | masas % | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Ūdens saturs | masas % | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neitralizācijas (stipra skābe) skaitlis | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksidācijas stabilitāte (27) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (24)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis (25)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Destilācija:

50 procentpunkti

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 procentpunkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

Galīgais vārīšanās punkts

°C

—

370

EN-ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

– 5

EN 116

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

masas %

3,0

6,0

IP 391

Sēra saturs (26)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums (10 % dest. atlikums)

masas %

—

0,2

EN-ISO 10370

Pelnu saturs

masas %

—

0,01

EN-ISO 6245

Ūdens saturs

masas %

—

0,05

EN-ISO 12937

Neitralizācijas (stipra skābe) skaitlis

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksidācijas stabilitāte (27)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

3. tabula

Lauksaimniecības un mežsaimniecības traktoru un visurgājējas tehnikas etalondegviela kompresijaizdedzes dzinējiem, kuru tips ir apstiprināts tā, lai tiktu ievērotas L līdz R jaudas diapazonu robežvērtības

| Parametrs | Vienība | Robežvērtības (28) | Testa metode |
| --- | --- | --- | --- |
| Minimālā | Maksimālā |
| Cetānskaitlis (29) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Blīvums 15 °C temperatūrā | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Destilācija: |
| 50 procentpunkti | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| 95 procentpunkti | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Galīgais vārīšanās punkts | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Uzliesmošanas punkts | °C | 55 | — | EN 22719 |
| CFPP | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Viskozitāte 40 °C temperatūrā | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži | masas % | 3,0 | 6,0 | IP 391 |
| Sēra saturs (30) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Vara korozija | | — | 1. klase | EN-ISO 2160 |
| Konradsona oglekļa atlikums (10 % dest. atlikums) | masas % | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Pelnu saturs | masas % | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Ūdens saturs | masas % | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neitralizācijas (stipra skābe) skaitlis | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Oksidācijas stabilitāte (31) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Eļļotspēja (HFRR nodiluma vietas diametrs 60 °C temp.) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| FAME | aizliegts |

Parametrs

Vienība

Robežvērtības (28)

Testa metode

Minimālā

Maksimālā

Cetānskaitlis (29)

54,0

EN-ISO 5165

Blīvums 15 °C temperatūrā

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Destilācija:

50 procentpunkti

°C

245

—

EN-ISO 3405

95 procentpunkti

°C

345

350

EN-ISO 3405

Galīgais vārīšanās punkts

°C

—

370

EN-ISO 3405

Uzliesmošanas punkts

°C

55

—

EN 22719

CFPP

°C

—

– 5

EN 116

Viskozitāte 40 °C temperatūrā

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži

masas %

3,0

6,0

IP 391

Sēra saturs (30)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Vara korozija

—

1. klase

EN-ISO 2160

Konradsona oglekļa atlikums (10 % dest. atlikums)

masas %

—

0,2

EN-ISO 10370

Pelnu saturs

masas %

—

0,01

EN-ISO 6245

Ūdens saturs

masas %

—

0,02

EN-ISO 12937

Neitralizācijas (stipra skābe) skaitlis

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Oksidācijas stabilitāte (31)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Eļļotspēja (HFRR nodiluma vietas diametrs 60 °C temp.)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

FAME

aizliegts

---

(1)  Vērtība nosakāma standartapstākļos pie 293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa.

(2)  Ar šo metodi korozīvo vielu klātbūtnes noteikšana paraugā var būt neprecīza, ja paraugs satur korozijas inhibitorus vai citas ķīmiskas vielas, kas samazina parauga korozīvo iedarbību uz vara sloksni. Tāpēc šādu sastāvdaļu pievienošana testa metodes ietekmēšanas nolūkos ir aizliegta.

(3)  Inertās sastāvdaļas +C2+.

(4)  Vērtība nosakāma standartapstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa).

(5)  Inertās sastāvdaļas (kas nav N2) +C2/C2+.

(6)  Vērtība nosakāma standartapstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa).

(7)  Inertās sastāvdaļas (kas nav N2) +C2/C2+.

(8)  Vērtība nosakāma standartapstākļos (293,2 K (20 °C) un 101,3 kPa).

(9)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “faktiskās vērtības”. Nosakot robežvērtības, ir izmantoti ISO 4259 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi un, nosakot minimālo vērtību, ir ņemta vērā 2R minimālā atšķirība virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība). Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(10)  Degvielas sastāvā var būt oksidācijas inhibitori un metālu aizsardzības vielas, ko parasti izmanto benzīna pārstrādes plūsmu stabilizēšanai, bet nedrīkst pievienot detergentu/dispersantu piedevas un šķīdinošas eļļas.

(11)  Norāda izmantotās degvielas faktisko sēra saturu.

(12)  Ja jāaprēķina dzinēja vai transportlīdzekļa siltumefektivitāte, degvielas siltumspēju var aprēķināt, izmantojot šādu formulu:

Īpatnējā enerģija (siltumspēja) (lietderīgā) MJ/kg = (46,423 – 8,792 * d2 + 3,17 * d) * (1 – (x + y + s)) + 9,42 * s – 2,499 * x

kur:

| d | = | blīvums pie 288 K (15 °C); |
| --- | --- | --- |
| x | = | ūdens masas proporcija (%/100); |
| y | = | pelnu masas proporcija (%/100); |
| s | = | sēra masas proporcija (%/100). |

d

=

blīvums pie 288 K (15 °C);

x

=

ūdens masas proporcija (%/100);

y

=

pelnu masas proporcija (%/100);

s

=

sēra masas proporcija (%/100).

(13)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “faktiskās vērtības”. Nosakot robežvērtības, ir izmantoti ISO 4259 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi un, nosakot minimālo vērtību, ir ņemta vērā 2R minimālā atšķirība virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams statistisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(14)  Norādītie skaitļi parāda iztvaikojušos daudzumus (atgūtais procentuālais daudzums + zaudētais procentuālais daudzums).

(15)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja pastāv domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju, to atrisināšanā var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana.

(16)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanas apstākļiem un izlietošanas laiku būtu jākonsultējas ar piegādātāju.

(17)  Šīs degvielas pamatā vajadzētu būt tikai destilētām sastāvdaļām un sastāvdaļām, kas iegūtas ogļūdeņraža destilāta krekingā; ir pieļaujama atsērošana. Tās sastāvā nav nekādu metālu piedevu vai piedevu, kas palielina cetānskaitli.

(18)  Ir pieļaujamas zemākas vērtības; šādā gadījumā testa protokolā ir jānorāda etalondegvielas cetānskaitlis.

(19)  Ir pieļaujamas augstākas vērtības; šādā gadījumā testa protokolā ir jānorāda etalondegvielas sēra saturs.

(20)  Regulāri pārskata, ņemot vērā tirgus tendences. Lai saņemtu sākotnējo apstiprinājumu dzinējam, kuram nav atgāzu pēcapstrādes, pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pieļaujamais minimālais sēra saturs ir 0,050 masas %, un šādā gadījumā izmērītais cietdaļiņu līmenis ir jākoriģē uz augšu līdz vidējai vērtībai, ko norāda kā degvielas sēra satura nominālvērtību (0,150 masas %), izmantojot šādu formulu:

PTadj = PT + [SFC * 0,0917 * (NSLF – FSF)]

kur:

| PTadj | = | koriģētā PT vērtība (g/kWh); |
| --- | --- | --- |
| PT | = | izmērītā svērtā īpatnējā cietdaļiņu emisiju vērtība (g/kWh) |
| SFC | = | svērtais īpatnējais degvielas patēriņš (g/k/Wh), ko aprēķina, izmantojot turpmāk norādīto formulu |
| NSLF | = | sēra satura masas frakcijas nominālās specifikācijas vidējā vērtība (t. i. 0,15 %/100) |
| FSF | = | degvielas sēra satura masas frakcija (%/100) |

PTadj

=

koriģētā PT vērtība (g/kWh);

PT

=

izmērītā svērtā īpatnējā cietdaļiņu emisiju vērtība (g/kWh)

SFC

=

svērtais īpatnējais degvielas patēriņš (g/k/Wh), ko aprēķina, izmantojot turpmāk norādīto formulu

NSLF

=

sēra satura masas frakcijas nominālās specifikācijas vidējā vērtība (t. i. 0,15 %/100)

FSF

=

degvielas sēra satura masas frakcija (%/100)

Vienādojums svērtā īpatnējā degvielas patēriņa aprēķināšanai:

Formula

kur:

Pi = Pm,i + PAE,i

Lai veiktu ražošanas atbilstības pārbaudes saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu, prasības ir jāizpilda, izmantojot etalondegvielu ar tādu sēra saturu, kas atbilst minimālajai un maksimālajai robežvērtībai, proti 0,1/0,2 masas %.

(21)  Ir pieļaujamas lielākas vērtības līdz 855 kg/m3; šādā gadījumā ir jānorāda izmantotās etalondegvielas blīvums. Lai veiktu ražošanas atbilstības pārbaudes saskaņā ar šo noteikumu 6. punktu, prasības ir jāizpilda, izmantojot etalondegvielu ar blīvumu, kas atbilst minimālajai/maksimālajai robežvērtībai 835/845 kg/m3.

(22)  Visus degvielas raksturlielumus un robežvērtības regulāri pārskata, ņemot vērā tirgus attīstības tendences.

(23)  Tiks aizstāts ar EN/ISO 6245; stājas spēkā no īstenošanas dienas.

(24)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “faktiskās vērtības”. Nosakot robežvērtības, ir izmantoti ISO 4259 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi un, nosakot minimālo vērtību, ir ņemta vērā 2R minimālā atšķirība virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(25)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja pastāv domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju, to atrisināšanā var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana.

(26)  Jānorāda faktiskais sēra saturs testā lietotajā degvielā.

(27)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanas apstākļiem un izlietošanas laiku būtu jākonsultējas ar piegādātāju.

(28)  Specifikācijās norādītās vērtības ir “faktiskās vērtības”. Nosakot robežvērtības, ir izmantoti ISO 4259 “Naftas produkti. Datu precizitātes noteikšana un lietošana testēšanas metodēs” noteikumi un, nosakot minimālo vērtību, ir ņemta vērā 2R minimālā atšķirība virs nulles; nosakot minimālo un maksimālo vērtību, minimālā atšķirība ir 4R (R = reproducējamība).

Neatkarīgi no šā pasākuma, kas nepieciešams tehnisku iemeslu dēļ, degvielas ražotājam tomēr jācenšas sasniegt nulles vērtību gadījumos, kad noteiktā maksimālā vērtība ir 2R, un vidējo vērtību gadījumos, kad ir dotas maksimālās un minimālās robežvērtības. Vajadzības gadījumā jautājumu par to, vai degviela atbilst specifikācijās noteiktajām prasībām, noskaidro, piemērojot standarta ISO 4259 noteikumus.

(29)  Cetānskaitļa diapazons neatbilst 4R minimālā diapazona prasībām. Tomēr, ja pastāv domstarpības starp degvielas piegādātāju un degvielas patērētāju, to atrisināšanā var izmantot ISO 4259 noteikumus, ja tiek izdarīti atkārtoti mērījumi pietiekamā skaitā, lai panāktu vajadzīgo precizitāti, nevis viena noteikšana.

(30)  Jānorāda faktiskais sēra saturs degvielā, kas izmantota I tipa testā.

(31)  Pat ja oksidācijas stabilitāte tiek kontrolēta, pieņem, ka glabāšanas laiks būs ierobežots. Par glabāšanasapstākļiem un izlietošanas laiku būtu jākonsultējas ar piegādātāju.

---