# Europos Sąjungos L 166/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 166 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. birželio 30d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 166

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. birželio 30d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 110. Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo: | 1 |
| | * | Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 120 Suvienodintos vidaus degimo variklių, įrengiamų žemės bei miškų ūkio traktoriuose ir ne keliais judančiuose mechanizmuose, patvirtinimo atsižvelgiant į išmatuotus naudingąją galią, vardinį sukimo momentą ir savitąjį degalų suvartojimą, nuostatos [2015/1000] | 170 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 110. Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo:

1

*

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 120 Suvienodintos vidaus degimo variklių, įrengiamų žemės bei miškų ūkio traktoriuose ir ne keliais judančiuose mechanizmuose, patvirtinimo atsižvelgiant į išmatuotus naudingąją galią, vardinį sukimo momentą ir savitąjį degalų suvartojimą, nuostatos [2015/1000]

170

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 30.6.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 166/1

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 110. Suvienodintos nuostatos dėl šių transporto priemonių ir jų komponentų patvirtinimo:

| I. | Motorinių transporto priemonių, varymo sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), specifinių komponentų |
| --- | --- |

I.

Motorinių transporto priemonių, varymo sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), specifinių komponentų

| II. | Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo specifinių komponentų montavimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti varymo sistemoje [2015/999] |
| --- | --- |

II.

Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo specifinių komponentų montavimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti varymo sistemoje [2015/999]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

01 serijos pakeitimų 2 papildymo. Įsigaliojimo data: 2014 m. spalio 9 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nuorodos |
| --- | --- |

2.

| 3. | Komponentų klasifikavimas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

4.

I DALIS.   Motorinių transporto priemonių, varymo sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), specifinių komponentų patvirtinimas

| 5. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ženklai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

7.

| 8. | SGD ir (arba) SkGD komponentų specifikacijos |
| --- | --- |

8.

| 9. | SGD ir (arba) SkGD komponento tipo pakeitimai ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

10.

| 11. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

11.

| 12. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

12.

| 13. | (Paliktas tuščias) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

14.

| 15. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

15.

II DALIS.   Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo specifinių komponentų montavimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti varymo sistemoje patvirtinimas

| 16. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

16.

| 17. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

17.

| 18. | Reikalavimai dėl specifinių komponentų montavimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti transporto priemonės varymo sistemoje |
| --- | --- |

18.

| 19. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

19.

| 20. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

20.

| 21. | Transporto priemonės tipo pakeitimas ir patvirtinto transporto priemonės tipo išplėtimas |
| --- | --- |

21.

| 22. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

22.

| 23. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

23.

| 24. | Pereinamojo laikotarpio nuostatos |
| --- | --- |

24.

PRIEDAI

| 1A | Esminės SGD/SkGD komponentų charakteristikos |
| --- | --- |

1A

| 1B | Transporto priemonės, variklio ir su SGD/SkGD susijusios sistemos esminės charakteristikos |
| --- | --- |

1B

| 2A | SGD/SkGD komponento tipo patvirtinimo ženklo išdėstymas |
| --- | --- |

2A

| 2B | Pranešimas dėl SGD/SkGD komponento tipo patvirtinimo suteikimo, patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo pagal Taisyklę Nr. 110 |
| --- | --- |

2B

| 2C | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

2C

| 2D | Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo, patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinimo panaikinimo arba visiško gamybos nutraukimo dėl SGD/SkGD sistemos montavimo pagal taisyklę Nr. 110 |
| --- | --- |

2D

| 3. | Gamtinių dujų, kaip automobilių degalų, laikymas |
| --- | --- |

3.

| 3A | Dujų balionai. Didelio slėgio automobilių gabenamieji balionai suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD), kaip automobilių degalams, laikyti |
| --- | --- |

3A

| 3B | Skystų dujų bakai. Vakuumu izoliuoti automobilių gabenamieji indai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti |
| --- | --- |

3B

| 4A | Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso (temperatūrinio), reguliavimo vožtuvo, rankinio vožtuvo ir viršslėgio įtaiso (slėginio) patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4A

| 4B | Lanksčiųjų degalų tiekimo linijų arba žarnų SGD tiekti ir žarnų SkGD tiekti patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4B

| 4C | Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) filtro patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4C

| 4D | Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) slėgio reguliatoriaus patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4D

| 4E | Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) slėgio ir temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4E

| 4F | Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) pripildymo įrenginio (rezervuaro) patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4F

| 4G | Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) srauto reguliatoriaus ir dujų ir oro maišytuvo, dujų purkštuvo ar degalų tiekimo linijos patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4G

| 4H | Elektroninio valdymo bloko patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4H

| 4I | Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) šilumokaičio-garintuvo patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4I

| 4J | Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) pripildymo rezervuaro patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4J

| 4K | Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) slėgio valdymo reguliatoriaus patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4K

| 4L | Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) slėgio ir (arba) temperatūros jutiklių patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4L

| 4M | Gamtinių dujų detektoriaus patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4M

| 4N | Suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) skirtų automatinio vožtuvo, kontrolinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, reguliavimo vožtuvo, rankinio vožtuvo ir atbulinio vožtuvo patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4N

| 4O | Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) degalų siurblio patvirtinimo nuostatos |
| --- | --- |

4O

| 5. | Bandymų procedūros |
| --- | --- |

5.

| 5A | Viršslėgio bandymas (stiprio bandymas) |
| --- | --- |

5A

| 5B | Išorinio protėkio bandymas |
| --- | --- |

5B

| 5C | Vidinio protėkio bandymas |
| --- | --- |

5C

| 5D | Suderinamumo su SGD/SkGD bandymas |
| --- | --- |

5D

| 5E | Atsparumo korozijai bandymas |
| --- | --- |

5E

| 5F | Atsparumo sausajai šilumai bandymas |
| --- | --- |

5F

| 5G | Sendinimo ozonu bandymas |
| --- | --- |

5G

| 5H | Bandymas temperatūros ciklais |
| --- | --- |

5H

| 5I | Bandymas slėgio ciklais, taikomas tik balionams |
| --- | --- |

5I

| 5J ir 5K – | Palikti tušti |
| --- | --- |

5J ir 5K –

| 5L | Ilgaamžiškumo bandymas (nepertraukiamas eksploatavimas) |
| --- | --- |

5L

| 5M | Trūkimo (ardomasis) bandymas, taikomas tik suslėgtų gamtinių dujų (SGD) balionams |
| --- | --- |

5M

| 5N | Atsparumo vibracijai bandymas |
| --- | --- |

5N

| 5O | Eksploatavimo temperatūros vertės |
| --- | --- |

5O

| 5P | Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) bandymas žemoje temperatūroje |
| --- | --- |

5P

| 5Q | Suderinamumas su nemetalinių dalių šilumos kaitos skysčiais |
| --- | --- |

5Q

| 6. | Nuostatos dėl suslėgtų gamtinių dujų (SGD) identifikavimo ženklo M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėse |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nuostatos dėl suskystintų gamtinių dujų (SkGD) identifikavimo ženklo M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėse |
| --- | --- |

7.

1.   TAIKYMO SRITIS

Ši taisyklė taikoma:

| 1.1. | I dalis | M ir N kategorijų motorinių transporto priemonių (1), varymo sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), specifiniams komponentams; |
| --- | --- | --- |
| 1.2. | II dalis | M ir N kategorijos transporto priemonėms (1), varymo sistemoje naudojančioms suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), dėl patvirtinto tipo specifinių komponentų montavimo. |

1.1.

I dalis

M ir N kategorijų motorinių transporto priemonių (1), varymo sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), specifiniams komponentams;

1.2.

II dalis

M ir N kategorijos transporto priemonėms (1), varymo sistemoje naudojančioms suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), dėl patvirtinto tipo specifinių komponentų montavimo.

2.   NUORODOS

Išvardytuose standartuose yra pateiktos nuostatos, kurios kaip šio teksto nuorodos sudaro šios taisyklės nuostatas.

| ASTM (2) standartai |
| --- |
| ASTM B117–90 | Bandymo druskos rūke metodas |
| ASTM B154–92 | Vario ir vario lydinių gyvsidabrio (I) nitrato bandymas |
| ASTM D522–92 | Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas |
| ASTM D1308–87 | Buitinių cheminių medžiagų poveikis skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms |
| ASTM D2344–84 | Lygiagrečiojo pluošto kompozitų bandymo metodas sąlyginiam tarpsluoksniniam šlyties stipriui nustatyti, taikant trumposios sijos metodą |
| ASTM D2794–92 | Organinių dangų atsparumo, veikiant staigiam deformavimui (smūgiui), bandymo metodas |
| ASTM D3170–87 | Dangų atsparumas eižėjimui |
| ASTM D3418–83 | Bandymo metodas polimerų stiklėjimo temperatūrai, atliekant terminę analizę, nustatyti |
| ASTM E647–93 | Standartinis bandymų metodas nuovargio įtrūkių didėjimo spartai matuoti |
| ASTM E813–89 | JIC, atsparumo pleišėjimui mato, bandymo metodas |
| ASTM G53–93 | Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo). |
| BSI (3) standartai |
| BS 5045: | 1 dalis (1982) Gabenamosios dujų talpyklos. Didesnės kaip 0,5 l vandens talpos besiūlių plieninių talpyklų specifikacija |
| BS 7448–91 | Trūkių susidarymo mechanika. Smūginio tąsumo bandymai. I dalis. KIC, ribinių COD ir ribinių J verčių pagal standartą BS PD 6493–1991 nustatymo metodas. Rekomendacijos ir metodai lydomojo suvirinimo jungčių defektų priimtinumui įvertinti; metalinės medžiagos |
| EN (4) standartai |
| EN 13322–2 2003 | Gabenamieji dujų balionai. Pripildomieji virintiniai plieniniai dujų balionai. Projektavimas ir konstrukcija. 2 dalis. Nerūdijantysis plienas |
| EN ISO 5817 2003 | Plieno lankinio suvirinimo jungtys. Nurodymai dėl defektų kokybės lygių |
| EN 1251–2 2000 | Kriogeniniai indai. Vakuumu izoliuoti, ne daugiau kaip 1 000 litrų talpos indai. |
| EN 895:1995 | Metalinių medžiagų suvirinimo siūlių ardomieji bandymai. Skersinio tempimo bandymas |
| EN 910:1996 | Metalinių medžiagų suvirinimo siūlių ardomųjų bandymų metodai. Lenkimo bandymai |
| EN 1435:1997 | Suvirinimo siūlių neardomasis tyrimas. Suvirintų jungčių radiografinis tyrimas |
| EN 6892–1:2009 | Metalinės medžiagos. Tempimo bandymai |
| EN 10045–1:1990 | Metalinių medžiagų Šarpio smūginis bandymas. Bandymo metodas (V ir U įpjovos) |
| ISO (5) standartai |
| ISO 37 | Vulkanizuota arba termoplastinė guma. Tempimo įtempio ir deformavimo savybių nustatymas. |
| ISO 148–1983 | Plienas. Bandinių su V įpjova Šarpio smūginio lenkimo bandymas. |
| ISO 188 | Vulkanizuota arba termoplastinė guma. Pagreitintojo sendinimo ir atsparumo šilumai bandymai |
| ISO 306–1987 | Plastikai. Termoplastinės medžiagos. Vicat minkštėjimo temperatūros (VST) nustatymas |
| ISO 527 Pt 1–93 | Plastikai. Tempiamųjų savybių nustatymas. 1 dalis. Bendrieji principai |
| ISO 642–79 | Plienas. Užgrūdinamumo bandymas, grūdinant galinę plokštumą (Jominy bandymas) |
| ISO 12991 | Suskystintosios gamtinės dujos (SGD). Gabenamieji rezervuarai, skirti naudoti transporto priemonėse |
| ISO 1307 | Guminės ir plastikinės žarnos. Žarnų matmenys, mažiausi ir didžiausi vidiniai skersmenys bei supjaustytų žarnų ilgių leidžiamosios nuokrypos |
| ISO 1402 | Guminės ir plastikinės žarnos bei jų sąrankos. Hidrostatiniai bandymai |
| ISO 1431 | Vulkanizuota ar termoplastinė guma. Atsparumas pleišėjimui veikiant ozonui |
| ISO 1436 | Guminės žarnos ir žarnų sąrankos. Vielų pyne armuoti hidrauliniai tipai alyvos arba vandens pagrindo skysčiams. Specifikacija |
| ISO 1817 | Vulkanizuotas arba termoplastinis kaučiukas. Skysčių poveikio nustatymas |
| ISO 2808–91 | Dažai ir lakai. Plėvelės storio nustatymas |
| ISO 3628–78 | Stiklu armuotos medžiagos. Tempimo savybių nustatymas |
| ISO 4080 | Guminės ir plastikinės žarnos ir jų sąrankos. Pralaidumo dujoms nustatymas |
| ISO 4624–78 | Dažai ir lakai. Adhezijos bandymas atplėšiant |
| ISO 4672 | Guminės ir plastikinės žarnos. Lankstumo bandymai esant žemesnei negu aplinkos temperatūrai |
| ISO 6982–84 | Metalinės medžiagos. Tempimo bandymas |
| ISO 6506–1981 | Metalinės medžiagos. Kietumo bandymas. Brinelio bandymas |
| ISO 6508–1986 | Metalinės medžiagos. Kietumo bandymai. Rokvelo bandymas (A, B, C, D, E, F, G, H, K skalės) |
| ISO 7225 | Dujų balionai. Įspėjamosios žymenos |
| ISO/DIS 7866–1992 | Daugkartinių gabenamųjų besiūlių aliuminio lydinių balionų, skirtų naudoti visame pasaulyje, projektavimas, gamyba ir priėmimas |
| ISO 9001:1994 | Kokybės užtikrinimas projektuojant, tobulinant, gaminant, įrengiant ir prižiūrint |
| ISO 9002:1994 | Kokybės užtikrinimas gaminant ir įrengiant |
| ISO/DIS 12737 | Metalinės medžiagos. Irimo tąsumo nustatymas plokščiosios deformacijos atveju |
| ISO 12991 | Suskystintosios gamtinės dujos (SGD). Gabenamieji rezervuarai, skirti naudoti transporto priemonėse |
| ISO 14469–1:2004 | Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) papildymo jungtis. I dalis. 20 MPa (200 bar) jungtis |
| ISO 14469–2:2007 | Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) papildymo jungtis. II dalis. 20 MPa (200 bar) jungtis |
| ISO 15500 | Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) degalų sistemos komponentai |
| ISO 21028–1:2004 | Kriogeniniai indai. Medžiagų kietumo esant kriogeninei temperatūrai reikalavimai. I dalis. Žemesnė negu – 80 °C temperatūra |
| ISO 21029–1:2004 | Kriogeniniai indai. Gabenamieji, vakuumu izoliuoti, ne daugiau kaip 1 000 litrų talpos indai. I dalis. Projektavimas, gamyba, kontrolė ir bandymas |
| ISO/IEC Vadovas 25–1990 | Bendrieji reikalavimai, taikomi bandymų laboratorijų techninei kompetencijai |
| ISO/IEC Vadovas 48–1986 | Trečiosios šalies tiekimo priemonių kokybės sistemos įvertinimo ir registracijos gairės |
| ISO/DIS 9809 | Gabenamieji besiūliai plieniniai dujų balionai. Projektavimas, konstravimas ir bandymas. I dalis. Grūdintojo ir atleistojo plieno balionai, kurių tempiamasis stipris < 1 100 MPa |
| ISO 11439 | Dujų balionai. Didžiaslėgiai balionai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti |
| NACE (6) standartai |
| NACE TM0177–90 | Metalų atsparumo trūkinėjimui dėl H2S aplinkos sukeliamų įtempių laboratorinis bandymas |
| EEK taisyklės (7) |
| Taisyklė Nr. 10 | „Suvienodintos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į elektromagnetinį suderinamumą, nuostatos“ |
| JAV federaliniai teisės aktai (8) |
| 49 CFR 393.67 | Skystų degalų bakai |
| SAE (9) standartai |
| SAE J 2343–2008 | Rekomenduojama praktika, taikytina SkGD varomiems vidutiniams ir sunkiesiems krovininiams automobiliams. |

ASTM (2) standartai

ASTM B117–90

Bandymo druskos rūke metodas

ASTM B154–92

Vario ir vario lydinių gyvsidabrio (I) nitrato bandymas

ASTM D522–92

Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas

ASTM D1308–87

Buitinių cheminių medžiagų poveikis skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms

ASTM D2344–84

Lygiagrečiojo pluošto kompozitų bandymo metodas sąlyginiam tarpsluoksniniam šlyties stipriui nustatyti, taikant trumposios sijos metodą

ASTM D2794–92

Organinių dangų atsparumo, veikiant staigiam deformavimui (smūgiui), bandymo metodas

ASTM D3170–87

Dangų atsparumas eižėjimui

ASTM D3418–83

Bandymo metodas polimerų stiklėjimo temperatūrai, atliekant terminę analizę, nustatyti

ASTM E647–93

Standartinis bandymų metodas nuovargio įtrūkių didėjimo spartai matuoti

ASTM E813–89

JIC, atsparumo pleišėjimui mato, bandymo metodas

ASTM G53–93

Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo).

BSI (3) standartai

BS 5045:

1 dalis (1982) Gabenamosios dujų talpyklos. Didesnės kaip 0,5 l vandens talpos besiūlių plieninių talpyklų specifikacija

BS 7448–91

Trūkių susidarymo mechanika. Smūginio tąsumo bandymai. I dalis. KIC, ribinių COD ir ribinių J verčių pagal standartą BS PD 6493–1991 nustatymo metodas. Rekomendacijos ir metodai lydomojo suvirinimo jungčių defektų priimtinumui įvertinti; metalinės medžiagos

EN (4) standartai

EN 13322–2 2003

Gabenamieji dujų balionai. Pripildomieji virintiniai plieniniai dujų balionai. Projektavimas ir konstrukcija. 2 dalis. Nerūdijantysis plienas

EN ISO 5817 2003

Plieno lankinio suvirinimo jungtys. Nurodymai dėl defektų kokybės lygių

EN 1251–2 2000

Kriogeniniai indai. Vakuumu izoliuoti, ne daugiau kaip 1 000 litrų talpos indai.

EN 895:1995

Metalinių medžiagų suvirinimo siūlių ardomieji bandymai. Skersinio tempimo bandymas

EN 910:1996

Metalinių medžiagų suvirinimo siūlių ardomųjų bandymų metodai. Lenkimo bandymai

EN 1435:1997

Suvirinimo siūlių neardomasis tyrimas. Suvirintų jungčių radiografinis tyrimas

EN 6892–1:2009

Metalinės medžiagos. Tempimo bandymai

EN 10045–1:1990

Metalinių medžiagų Šarpio smūginis bandymas. Bandymo metodas (V ir U įpjovos)

ISO (5) standartai

ISO 37

Vulkanizuota arba termoplastinė guma. Tempimo įtempio ir deformavimo savybių nustatymas.

ISO 148–1983

Plienas. Bandinių su V įpjova Šarpio smūginio lenkimo bandymas.

ISO 188

Vulkanizuota arba termoplastinė guma. Pagreitintojo sendinimo ir atsparumo šilumai bandymai

ISO 306–1987

Plastikai. Termoplastinės medžiagos. Vicat minkštėjimo temperatūros (VST) nustatymas

ISO 527 Pt 1–93

Plastikai. Tempiamųjų savybių nustatymas. 1 dalis. Bendrieji principai

ISO 642–79

Plienas. Užgrūdinamumo bandymas, grūdinant galinę plokštumą (Jominy bandymas)

ISO 12991

Suskystintosios gamtinės dujos (SGD). Gabenamieji rezervuarai, skirti naudoti transporto priemonėse

ISO 1307

Guminės ir plastikinės žarnos. Žarnų matmenys, mažiausi ir didžiausi vidiniai skersmenys bei supjaustytų žarnų ilgių leidžiamosios nuokrypos

ISO 1402

Guminės ir plastikinės žarnos bei jų sąrankos. Hidrostatiniai bandymai

ISO 1431

Vulkanizuota ar termoplastinė guma. Atsparumas pleišėjimui veikiant ozonui

ISO 1436

Guminės žarnos ir žarnų sąrankos. Vielų pyne armuoti hidrauliniai tipai alyvos arba vandens pagrindo skysčiams. Specifikacija

ISO 1817

Vulkanizuotas arba termoplastinis kaučiukas. Skysčių poveikio nustatymas

ISO 2808–91

Dažai ir lakai. Plėvelės storio nustatymas

ISO 3628–78

Stiklu armuotos medžiagos. Tempimo savybių nustatymas

ISO 4080

Guminės ir plastikinės žarnos ir jų sąrankos. Pralaidumo dujoms nustatymas

ISO 4624–78

Dažai ir lakai. Adhezijos bandymas atplėšiant

ISO 4672

Guminės ir plastikinės žarnos. Lankstumo bandymai esant žemesnei negu aplinkos temperatūrai

ISO 6982–84

Metalinės medžiagos. Tempimo bandymas

ISO 6506–1981

Metalinės medžiagos. Kietumo bandymas. Brinelio bandymas

ISO 6508–1986

Metalinės medžiagos. Kietumo bandymai. Rokvelo bandymas (A, B, C, D, E, F, G, H, K skalės)

ISO 7225

Dujų balionai. Įspėjamosios žymenos

ISO/DIS 7866–1992

Daugkartinių gabenamųjų besiūlių aliuminio lydinių balionų, skirtų naudoti visame pasaulyje, projektavimas, gamyba ir priėmimas

ISO 9001:1994

Kokybės užtikrinimas projektuojant, tobulinant, gaminant, įrengiant ir prižiūrint

ISO 9002:1994

Kokybės užtikrinimas gaminant ir įrengiant

ISO/DIS 12737

Metalinės medžiagos. Irimo tąsumo nustatymas plokščiosios deformacijos atveju

ISO 12991

Suskystintosios gamtinės dujos (SGD). Gabenamieji rezervuarai, skirti naudoti transporto priemonėse

ISO 14469–1:2004

Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) papildymo jungtis. I dalis. 20 MPa (200 bar) jungtis

ISO 14469–2:2007

Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) papildymo jungtis. II dalis. 20 MPa (200 bar) jungtis

ISO 15500

Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) degalų sistemos komponentai

ISO 21028–1:2004

Kriogeniniai indai. Medžiagų kietumo esant kriogeninei temperatūrai reikalavimai. I dalis. Žemesnė negu – 80 °C temperatūra

ISO 21029–1:2004

Kriogeniniai indai. Gabenamieji, vakuumu izoliuoti, ne daugiau kaip 1 000 litrų talpos indai. I dalis. Projektavimas, gamyba, kontrolė ir bandymas

ISO/IEC Vadovas 25–1990

Bendrieji reikalavimai, taikomi bandymų laboratorijų techninei kompetencijai

ISO/IEC Vadovas 48–1986

Trečiosios šalies tiekimo priemonių kokybės sistemos įvertinimo ir registracijos gairės

ISO/DIS 9809

Gabenamieji besiūliai plieniniai dujų balionai. Projektavimas, konstravimas ir bandymas. I dalis. Grūdintojo ir atleistojo plieno balionai, kurių tempiamasis stipris < 1 100 MPa

ISO 11439

Dujų balionai. Didžiaslėgiai balionai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti

NACE (6) standartai

NACE TM0177–90

Metalų atsparumo trūkinėjimui dėl H2S aplinkos sukeliamų įtempių laboratorinis bandymas

EEK taisyklės (7)

Taisyklė Nr. 10

„Suvienodintos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į elektromagnetinį suderinamumą, nuostatos“

JAV federaliniai teisės aktai (8)

49 CFR 393.67

Skystų degalų bakai

SAE (9) standartai

SAE J 2343–2008

Rekomenduojama praktika, taikytina SkGD varomiems vidutiniams ir sunkiesiems krovininiams automobiliams.

3.   KOMPONENTŲ KLASIFIKAVIMAS

| 0 klasė | Didelio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 3 MPa, bet ne didesnis kaip 26 MPa. |
| --- | --- |
| 1 klasė | Vidutinio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa). |
| 2 klasė | Mažo slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 20 kPa, bet ne didesnis kaip 450 kPa. |
| 3 klasė | Vidutinio slėgio dalys, pavyzdžiui, apsauginiai vožtuvai arba apsauginių vožtuvų saugomos dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa). |
| 4 klasė | Dalys, kurios liečiasi su mažesnio kaip 20 kPa slėgio dujomis. |
| 5 klasė | Dalys, veikiamos dujų esant žemesnei negu – 40 °C temperatūrai.
  Komponentą gali sudaryti kelios dalys, kurių kiekviena priskiriama prie ją atitinkančios klasės pagal didžiausią darbinį slėgį ir funkciją.
  SGD ir arba SkGD komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, turi būti klasifikuojami pagal darbinį slėgį, temperatūrą ir funkciją, kaip parodyta 1–1 brėž. |

0 klasė

Didelio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 3 MPa, bet ne didesnis kaip 26 MPa.

1 klasė

Vidutinio slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa).

2 klasė

Mažo slėgio dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 20 kPa, bet ne didesnis kaip 450 kPa.

3 klasė

Vidutinio slėgio dalys, pavyzdžiui, apsauginiai vožtuvai arba apsauginių vožtuvų saugomos dalys, įskaitant vamzdžius ir jungtis, kuriose SGD slėgis yra didesnis kaip 450 kPa, bet ne didesnis kaip 3 000 kPa (3 MPa).

4 klasė

Dalys, kurios liečiasi su mažesnio kaip 20 kPa slėgio dujomis.

5 klasė

Dalys, veikiamos dujų esant žemesnei negu – 40 °C temperatūrai.

Komponentą gali sudaryti kelios dalys, kurių kiekviena priskiriama prie ją atitinkančios klasės pagal didžiausią darbinį slėgį ir funkciją.

SGD ir arba SkGD komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, turi būti klasifikuojami pagal darbinį slėgį, temperatūrą ir funkciją, kaip parodyta 1–1 brėž.

1–1 brėž.

SGD ir (arba) SkGD komponentų klasifikavimo eigos schema

Bandymai, taikomi specifinėms komponentų klasėms (išskyrus SGD balionus ir SkGD bakus)

| Bandymas | 0 klasė | 1 klasė | 2 klasė | 3 klasė | 4 klasė | 5 klasė | Priedas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viršslėgio arba stiprio bandymas | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Išorinio protėkio bandymas | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Vidinio protėkio bandymas | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Ilgaamžiškumo bandymai | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Suderinamumo su SGD arba SkGD bandymas | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Atsparumo korozijai bandymas | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Atsparumo sausajai šilumai bandymas | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Sendinimo ozonu bandymas | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Trūkimo/ardomasis bandymas | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Temperatūros ciklo bandymas | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Slėgio ciklo bandymas | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Atsparumo vibracijai bandymas | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Eksploatavimo temperatūros verčių bandymas | X | X | X | X | X | X | 5O |
| SkGD žemos temperatūros bandymas | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | taikomas |
| O | = | netaikomas |
| A | = | pagal aplinkybes |

Bandymas

0 klasė

1 klasė

2 klasė

3 klasė

4 klasė

5 klasė

Priedas

Viršslėgio arba stiprio bandymas

X

X

X

X

O

X

5A

Išorinio protėkio bandymas

X

X

X

X

O

X

5B

Vidinio protėkio bandymas

A

A

A

A

O

A

5C

Ilgaamžiškumo bandymai

A

A

A

A

O

A

5L

Suderinamumo su SGD arba SkGD bandymas

A

A

A

A

A

A

5D

Atsparumo korozijai bandymas

X

X

X

X

X

A

5E

Atsparumo sausajai šilumai bandymas

A

A

A

A

A

A

5F

Sendinimo ozonu bandymas

A

A

A

A

A

A

5G

Trūkimo/ardomasis bandymas

X

O

O

O

O

A

5M

Temperatūros ciklo bandymas

A

A

A

A

O

A

5H

Slėgio ciklo bandymas

X

O

O

O

O

A

5I

Atsparumo vibracijai bandymas

A

A

A

A

O

A

5N

Eksploatavimo temperatūros verčių bandymas

X

X

X

X

X

X

5O

SkGD žemos temperatūros bandymas

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

taikomas

O

=

netaikomas

A

=

pagal aplinkybes

4.   APIBRĖŽTYS

4.1.

4.2.

4.3.

4.4.

4.5.

4.6.

| a) | talpykla (balionas arba bakas); |
| --- | --- |

a)

talpykla (balionas arba bakas);

| b) | prie talpyklos tvirtinami priedai; |
| --- | --- |

b)

prie talpyklos tvirtinami priedai;

| c) | slėgio reguliatorius; |
| --- | --- |

c)

slėgio reguliatorius;

| d) | automatinis vožtuvas; |
| --- | --- |

d)

automatinis vožtuvas;

| e) | rankinis vožtuvas; |
| --- | --- |

e)

rankinis vožtuvas;

| f) | dujų tiekimo įtaisas; |
| --- | --- |

f)

dujų tiekimo įtaisas;

| g) | dujų srauto reguliatorius; |
| --- | --- |

g)

dujų srauto reguliatorius;

| h) | lanksčioji degalų tiekimo linija; |
| --- | --- |

h)

lanksčioji degalų tiekimo linija;

| i) | standžioji degalų tiekimo linija; |
| --- | --- |

i)

standžioji degalų tiekimo linija;

| j) | pripildymo įrenginys arba rezervuaras; |
| --- | --- |

j)

pripildymo įrenginys arba rezervuaras;

| k) | atbulinis vožtuvas; |
| --- | --- |

k)

atbulinis vožtuvas;

| l) | pirminis ir antrinis viršslėgio vožtuvai (išleidimo vožtuvai); |
| --- | --- |

l)

pirminis ir antrinis viršslėgio vožtuvai (išleidimo vožtuvai);

| m) | viršslėgio įtaisas (temperatūrinis); |
| --- | --- |

m)

viršslėgio įtaisas (temperatūrinis);

| n) | filtras; |
| --- | --- |

n)

filtras;

| o) | slėgio arba temperatūros jutiklis (indikatorius); |
| --- | --- |

o)

slėgio arba temperatūros jutiklis (indikatorius);

| p) | reguliavimo vožtuvas; |
| --- | --- |

p)

reguliavimo vožtuvas;

| q) | techninės priežiūros vožtuvas; |
| --- | --- |

q)

techninės priežiūros vožtuvas;

| r) | elektroninis valdymo blokas; |
| --- | --- |

r)

elektroninis valdymo blokas;

| s) | sandarusis gaubtas; |
| --- | --- |

s)

sandarusis gaubtas;

| t) | jungtis; |
| --- | --- |

t)

jungtis;

| u) | ventiliavimo žarna; |
| --- | --- |

u)

ventiliavimo žarna;

| v) | viršslėgio įtaisas (slėginis); |
| --- | --- |

v)

viršslėgio įtaisas (slėginis);

| w) | degalų tiekimo linija; |
| --- | --- |

w)

degalų tiekimo linija;

| x) | šilumokaitis-garintuvas; |
| --- | --- |

x)

šilumokaitis-garintuvas;

| y) | gamtinių dujų detektorius; |
| --- | --- |

y)

gamtinių dujų detektorius;

| z) | SkGD degalų siurblys (skirtas SkGD). |
| --- | --- |

z)

SkGD degalų siurblys (skirtas SkGD).

4.7.

4.8.

4.9.

| 4.9.1. | gamintojas |
| --- | --- |

4.9.1.

gamintojas

| 4.9.2. | gamintojo nustatytas tipo žymėjimas; |
| --- | --- |

4.9.2.

gamintojo nustatytas tipo žymėjimas;

| 4.9.3. | esminiai projektavimo ir konstrukcijos aspektai:






  4.9.3.1. | važiuoklės (kėbulo) dugnas (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai); |
| --- | --- | --- |

4.9.3.

esminiai projektavimo ir konstrukcijos aspektai:

4.9.3.1.

važiuoklės (kėbulo) dugnas (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai);

| 4.9.3.2. | SGD ir (arba) SkGD įrangos montavimo būdas (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai). |
| --- | --- |

4.9.3.2.

SGD ir (arba) SkGD įrangos montavimo būdas (akivaizdūs ir pagrindiniai skirtumai).

4.10.

4.11.

4.12.

4.13.

| 4.13.1. | Talpykla gali būti:







  SGD-1 | – | metalinė; |
| --- | --- | --- | --- |
| SGD-2 | – | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvyniota žiediniu būdu); |
| SGD-3 | – | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniota); |
| SGD-4 | – | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisinis kompozitas). |

4.13.1.

Talpykla gali būti:

SGD-1

–

metalinė;

SGD-2

–

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvyniota žiediniu būdu);

SGD-3

–

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniota);

SGD-4

–

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisinis kompozitas).

4.14.

4.15.

4.16.

4.16.1.   Rankinis vožtuvas– vožtuvas, valdomas rankiniu būdu.

4.16.2.   Slėgio jutiklis (indikatorius)– slėginis įtaisas, rodantis dujų arba skysčio slėgį.

4.16.3.   Reguliavimo vožtuvas– vožtuvas, kuris automatiškai atjungia arba riboja dujų tekėjimą, kai srautas viršija nustatytą projektinę vertę.

4.16.4.   Sandarusis gaubtas– įtaisas, įskaitant dujų ventiliavimo žarną, kuriuo nutekėjusios dujos iš transporto priemonės išleidžiamos lauk.

4.17.

4.18.

4.19.

4.20.

4.21.

4.22.

4.23.

4.24.

4.25.

4.26.

4.27.

4.28.

4.29.

4.30.

4.31.

4.32.

4.33.

4.34.

4.35.

4.36.

4.37.

4.38.

4.39.

4.40.

4.41.

4.42.

4.43.

4.44.

4.45.

4.46.

4.47.

4.48.

4.49.

4.50.

4.51.

4.52.

4.53.

4.54.

4.55.

4.56.

4.57.

4.58.

4.59.

4.60.

4.61.

4.62.

4.63.

4.64.

4.65.

4.66.

4.67.

4.68.

4.69.

4.70.

4.71.

4.72.

4.73.

4.74.

4.75.

I DALIS

Motorinių transporto priemonių, varymo sistemoje naudojančių suslėgtas gamtines dujas (SGD) ir (arba) suskystintas gamtines dujas (SkGD), specifinių komponentų patvirtinimas

5.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

5.1.   Specifinio komponento arba daugiafunkcio komponento patvirtinimo paraišką pateikia prekės pavadinimo arba prekės ženklo turėtojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

5.2.   Prie paraiškos turi būti pridėti trys egzemplioriai toliau išvardytų dokumentų ir tokia informacija:

| 5.2.1. | Transporto priemonės aprašas, įskaitant visas atitinkamus duomenis, nurodytus šios taisyklės 1A priede, |
| --- | --- |

5.2.1.

Transporto priemonės aprašas, įskaitant visas atitinkamus duomenis, nurodytus šios taisyklės 1A priede,

| 5.2.2. | Išsamus specifinio komponento arba daugiafunkcių komponentų tipo aprašas, |
| --- | --- |

5.2.2.

Išsamus specifinio komponento arba daugiafunkcių komponentų tipo aprašas,

| 5.2.3. | Pakankamai išsamus ir tinkamo mastelio specifinio komponento arba daugiafunkcių komponentų brėžinys. |
| --- | --- |

5.2.3.

Pakankamai išsamus ir tinkamo mastelio specifinio komponento arba daugiafunkcių komponentų brėžinys.

| 5.2.4. | Šios taisyklės 8 dalyje nustatytų specifikacijų atitikties tikrinimo liudijimas. |
| --- | --- |

5.2.4.

Šios taisyklės 8 dalyje nustatytų specifikacijų atitikties tikrinimo liudijimas.

5.3.   Techninės tarnybos, atsakingos už patvirtinimo bandymų atlikimą, prašymu pateikiami specifinio komponento arba daugiafunkcių komponentų bandiniai. Jei prašoma, pateikiami papildomi bandiniai (ne daugiau kaip 3).

5.3.1.   Vykdant bandomąją talpyklų gamybą, turi būti bandoma (n) (10), talpyklų iš kiekvienų 50 talpyklų (sertifikavimo partijos), atliekant 3A priede nurodytus neardomuosius bandymus. Dėl SkGD bakų žr. 3B priedą.

6.   ŽENKLAI

6.1.   Ant tvirtinti pateikto specifinio komponento arba daugiafunkcių komponentų bandinio turi būti gamintojo prekės pavadinimas arba prekės ženklas ir tipas, įskaitant eksploatavimo temperatūros žymenį („M“ arba „C“ vidutinės arba žemos temperatūros (atitinkamai); „L“ – SkGD), be to, lanksčiųjų žarnų gamybos metus ir mėnesį; šis ženklinimas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

6.1.1.   Be 6.1 punkto nuostatų, 4A priedo 2.2.4 punkto nuostatas atitinkančiam automatiniam baliono vožtuvui naudojamas vienas iš toliau nurodytų papildomų ženklų:

| a) | „H1“ |
| --- | --- |

a)

„H1“

| b) | „H2“ |
| --- | --- |

b)

„H2“

| c) | „H3“ |
| --- | --- |

c)

„H3“

6.2.   Ant visų komponentų turi būti pakankamai vietos patvirtinimo ženklui; ši vieta turi būti nurodoma pirmiau nurodytame 5.2.3 punkte pateiktuose brėžiniuose.

6.3.   Be to, ant kiekvienos talpyklos turi būti ženklinimo plokštė, kurioje turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami duomenys:

| a) | gamyklinis numeris; |
| --- | --- |

a)

gamyklinis numeris;

| b) | talpa litrais; |
| --- | --- |

b)

talpa litrais;

| c) | ženklas „SGD“; |
| --- | --- |

c)

ženklas „SGD“;

| d) | veikimo slėgis (bandymo slėgis) (MPa); |
| --- | --- |

d)

veikimo slėgis (bandymo slėgis) (MPa);

| e) | masė (kg); |
| --- | --- |

e)

masė (kg);

| f) | patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01); |
| --- | --- |

f)

patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01);

| g) | patvirtinimo ženklas pagal 7.4 punktą. |
| --- | --- |

g)

patvirtinimo ženklas pagal 7.4 punktą.

6.4.   Be to, ant kiekvieno bako turi būti ženklinimo plokštė, kurioje turi būti šie aiškiai įskaitomi ir nenutrinami duomenys:

| a) | gamyklinis numeris; |
| --- | --- |

a)

gamyklinis numeris;

| b) | bendra talpa litrais; |
| --- | --- |

b)

bendra talpa litrais;

| c) | ženklas „SGD“; |
| --- | --- |

c)

ženklas „SGD“;

| d) | eksploatavimo slėgis (veikimo slėgis) (MPa); |
| --- | --- |

d)

eksploatavimo slėgis (veikimo slėgis) (MPa);

| e) | masė (kg); |
| --- | --- |

e)

masė (kg);

| f) | gamintojas; |
| --- | --- |

f)

gamintojas;

| g) | patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01); |
| --- | --- |

g)

patvirtinimo metai ir mėnuo (pvz., 96/01);

| h) | ženklas „SIURBLYS VIDUJE, siurblio tiekimo slėgis *** MPa“, jeigu ant bako sumontuotas SkGD degalų siurblys; *** yra siurblio tiekimo slėgio vertė; |
| --- | --- |

h)

ženklas „SIURBLYS VIDUJE, siurblio tiekimo slėgis *** MPa“, jeigu ant bako sumontuotas SkGD degalų siurblys; *** yra siurblio tiekimo slėgio vertė;

| i) | patvirtinimo ženklas pagal 7.4 punktą. |
| --- | --- |

i)

patvirtinimo ženklas pagal 7.4 punktą.

7.   PATVIRTINIMAS

7.1.   Jei tvirtinti pateikti SGD komponento bandiniai atitinka šios taisyklės 8.1–8.11 punktuose nurodytus reikalavimus, turi būti suteiktas komponento tipo patvirtinimas.

Jei tvirtinti pateikti SkGD komponento bandiniai atitinka šios taisyklės 8.12–8.21 punktuose nurodytus reikalavimus, turi būti suteiktas komponento tipo patvirtinimas.

7.2.   Kiekvienam patvirtintam komponento arba daugiafunkcio komponento tipui turi būti suteiktas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys turi rodyti pakeitimų, apimančių naujausius svarbesnius techninius taisyklės pakeitimus, padarytus išduodant patvirtinimą, serijas (šiuo metu 01 atitinka 01 pakeitimų seriją). Ta pati Susitariančioji Šalis neturi suteikti to paties raidinio skaitmeninio kodo kitam komponento tipui.

7.3.   Šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims turi būti išsiųstas SGD arba SkGD komponento tipo patvirtinimo, arba atsisakymo suteikti patvirtinimą, arba patvirtinto tipo išplėtimo pagal šią taisyklę pranešimas, kurio forma atitinka šios taisyklės 2B priedo pavyzdį.

7.4.   Be ženklo, nustatyto pagal 6.1 ir 6.3 (SGD) bei 6.4 (SkGD) punktus, prie visų komponentų, atitinkančių pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, 6.2 punkte nurodytoje vietoje tvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 7.4.1. | Apskritimas apie „E“ raidę ir patvirtinimą išdavusios šalies skiriamasis numeris (11): |
| --- | --- |

7.4.1.

Apskritimas apie „E“ raidę ir patvirtinimą išdavusios šalies skiriamasis numeris (11):

| 7.4.2. | Į dešinę nuo 7.4.1 punkte nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. Šį patvirtinimo numerį sudaro komponento tipo patvirtinimo numeris, nurodomas užpildytame šio tipo sertifikate (žr. 7.2 punktą ir 2B priedą), prieš kurį rašomi du skaitmenys, rodantys šios taisyklės paskutinio keitinio eilės numerį. |
| --- | --- |

7.4.2.

Į dešinę nuo 7.4.1 punkte nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. Šį patvirtinimo numerį sudaro komponento tipo patvirtinimo numeris, nurodomas užpildytame šio tipo sertifikate (žr. 7.2 punktą ir 2B priedą), prieš kurį rašomi du skaitmenys, rodantys šios taisyklės paskutinio keitinio eilės numerį.

7.5.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

7.6.   Šios taisyklės 2A priede pateikti pirmiau nurodyto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.

8.   SGD IR (ARBA) SKGD KOMPONENTŲ SPECIFIKACIJOS

8.1.   Bendrosios nuostatos

8.1.1.   Transporto priemonių, varymo sistemoje naudojančių SGD ir (arba) SkGD, specifiniai komponentai turi veikti tinkamai ir saugiai, kaip nurodyta šioje taisyklėje.

Komponentų medžiagos, kurios liečiasi su SGD/SkGD, turi būti suderinamos su šiomis dujomis (žr. 5D priedą).

Tos komponentų dalys, kurių tinkamam ir saugiam veikimui gali turėti įtakos SGD/SkGD, didelis slėgis arba vibracija, turi būti bandomos pagal atitinkamas bandymų procedūras, aprašytas šios taisyklės prieduose. SGD komponentų atveju visų pirma turi būti vykdomos 8.2–8.11 punktų nuostatos. SkGD komponentų atveju visų pirma turi būti vykdomos 8.12–8.21 punktų nuostatos.

Transporto priemonių, varymo sistemoje naudojančių SGD/SkGD, specifiniai komponentai turi atitikti reikiamus elektromagnetinio suderinamumo (EMS) reikalavimus pagal taisyklės Nr. 10 keitinio 03 numerį arba lygiaverčius reikalavimus.

8.2.   Nuostatos dėl SGD talpyklų

8.2.1.   SGD talpyklų tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 3A priede pateiktas nuostatas.

8.3.   Nuostatos dėl komponentų, pritvirtintų prie SGD talpyklos

8.3.1.   SGD talpykla turi turėti bent šiuos komponentus, kurie gali būti naudojami atskirai arba kaip sąranka:

| 8.3.1.1. | rankinis vožtuvas; |
| --- | --- |

8.3.1.1.

rankinis vožtuvas;

| 8.3.1.2. | automatinis baliono vožtuvas; |
| --- | --- |

8.3.1.2.

automatinis baliono vožtuvas;

| 8.3.1.3. | viršslėgio įtaisas; |
| --- | --- |

8.3.1.3.

viršslėgio įtaisas;

| 8.3.1.4. | reguliavimo įtaisas. |
| --- | --- |

8.3.1.4.

reguliavimo įtaisas.

8.3.2.   Prireikus SGD talpykloje gali būti sumontuotas sandarusis gaubtas.

8.3.3.   Komponentų, išvardytų 8.3.1–8.3.2 punktuose, tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 4 priede nurodytas nuostatas.

8.4–8.11.   Nuostatos dėl kitų SGD komponentų

Nurodyti komponentai turi būti patvirtinto tipo pagal nuostatas, pateiktas prieduose, kuriuos galima nustatyti pagal šią lentelę:

| Punktas | Komponentas | Priedas |
| --- | --- | --- |
| 8.4. | Automatinis vožtuvas
  Atbulinis vožtuvas
  Viršslėgio vožtuvas
  Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis)
  Reguliavimo vožtuvas
  Viršslėgio įtaisas (slėginis) | 4 A |
| 8.5. | Lanksčioji degalų tiekimo linijos žarna | 4 B |
| 8.6. | SGD filtras | 4C |
| 8.7. | Slėgio reguliatorius | 4D |
| 8.8. | Slėgio ir temperatūros jutikliai | 4E |
| 8.9. | Pripildymo įrenginys arba rezervuaras | 4F |
| 8.10. | Dujų srauto reguliatorius, dujų ir oro maišytuvas, purkštuvas arba degalų tiekimo linija | 4G |
| 8.11. | Elektroninis valdymo blokas | 4H |

Punktas

Komponentas

Priedas

8.4.

Automatinis vožtuvas

Atbulinis vožtuvas

Viršslėgio vožtuvas

Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis)

Reguliavimo vožtuvas

Viršslėgio įtaisas (slėginis)

4 A

8.5.

Lanksčioji degalų tiekimo linijos žarna

4 B

8.6.

SGD filtras

4C

8.7.

Slėgio reguliatorius

4D

8.8.

Slėgio ir temperatūros jutikliai

4E

8.9.

Pripildymo įrenginys arba rezervuaras

4F

8.10.

Dujų srauto reguliatorius, dujų ir oro maišytuvas, purkštuvas arba degalų tiekimo linija

4G

8.11.

Elektroninis valdymo blokas

4H

8.12.   Nuostatos dėl SkGD bakų

8.12.1.   SkGD bakų tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 3B priede pateiktas nuostatas.

8.12.2.   Turi būti numatyta sistema, padedanti išvengti degalų bako perpildymo.

8.13.   Nuostatos dėl komponentų, pritvirtintų prie SkGD bako

8.13.1.   SkGD bakas turi turėti bent šiuos komponentus, kurie gali būti naudojami atskirai arba kaip sąranka (reikia imtis ypatingų priemonių, kad būtų išvengta SkGD sulaikymo):

| 8.13.1.1. | viršslėgio vožtuvas; |
| --- | --- |

8.13.1.1.

viršslėgio vožtuvas;

| 8.13.1.2. | rankinis vožtuvas; |
| --- | --- |

8.13.1.2.

rankinis vožtuvas;

| 8.13.1.3. | automatinis vožtuvas; |
| --- | --- |

8.13.1.3.

automatinis vožtuvas;

| 8.13.1.4. | reguliavimo įtaisas. |
| --- | --- |

8.13.1.4.

reguliavimo įtaisas.

8.13.2.   Prireikus bake gali būti sumontuotas sandarusis gaubtas.

8.13.3.   Komponentų, išvardytų 8.13.1.1–8.13.1.4 punktuose, tipas turi būti patvirtintas pagal šios taisyklės 4 priede nurodytas nuostatas.

8.14–8.22.   Nuostatos dėl kitų SkGD komponentų

Nurodyti komponentai turi būti patvirtinto tipo pagal nuostatas, pateiktas prieduose, kuriuos galima nustatyti pagal šią lentelę:

| Punktas | Komponentas | Priedas |
| --- | --- | --- |
| 8.15. | SkGD šilumokaitis-garintuvas | 4I |
| 8.16. | SkGD pripildymo rezervuaras | 4J |
| 8.17. | Slėgio valdymo reguliatorius | 4K |
| 8.18. | SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis (indikatorius) | 4L |
| 8.19. | Gamtinių dujų detektorius | 4M |
| 8.20. | Automatinis vožtuvas, kontrolinis vožtuvas, viršslėgio vožtuvas, reguliavimo vožtuvas, rankinis vožtuvas, atbulinis vožtuvas | 4 N |
| 8.21. | Degalų siurblys | 4O |
| 8.22. | Elektroninis valdymo blokas | 4H |

Punktas

Komponentas

Priedas

8.15.

SkGD šilumokaitis-garintuvas

4I

8.16.

SkGD pripildymo rezervuaras

4J

8.17.

Slėgio valdymo reguliatorius

4K

8.18.

SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis (indikatorius)

4L

8.19.

Gamtinių dujų detektorius

4M

8.20.

Automatinis vožtuvas, kontrolinis vožtuvas, viršslėgio vožtuvas, reguliavimo vožtuvas, rankinis vožtuvas, atbulinis vožtuvas

4 N

8.21.

Degalų siurblys

4O

8.22.

Elektroninis valdymo blokas

4H

9.   SGD IR (ARBA) SKGD KOMPONENTO TIPO PAKEITIMAI IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

9.1.   Apie kiekvieną SGD ir (arba) SkGD komponento tipo pakeitimą turi būti pranešta tipo patvirtinimą išdavusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

| 9.1.1. | laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad komponentas tebeatitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

9.1.1.

laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad komponentas tebeatitinka reikalavimus, arba

| 9.1.2. | nustatyti, ar tipo patvirtinimo institucija turi parengti dalinį arba visą pakartotinį bandymą. |
| --- | --- |

9.1.2.

nustatyti, ar tipo patvirtinimo institucija turi parengti dalinį arba visą pakartotinį bandymą.

9.2.   Apie pakeitimus apibrėžiančio tipo patvirtinimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą pagal 7.3 punkte nurodytą procedūrą turi būti pranešta Susitariančiosioms Šalims, kurios taiko šią taisyklę.

9.3.   Tipo patvirtinimo institucija, leidžianti išplėsti patvirtintą tipą, kiekvienai pranešimo formai, parengtai dėl tokio patvirtinto tipo išplėtimo, suteikia eilės numerį.

10.   (PALIKTAS TUŠČIAS)

11.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev. 2); taikomi toliau nurodyti reikalavimai.

| 11.1. | Kiekviena SGD talpykla pagal šios taisyklės 3A priedo nurodymus turi būti bandoma mažiausiu slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis.
  Kiekvienas SkGD bakas pagal šios taisyklės 3B priedo nurodymus turi būti bandomas mažiausiu slėgiu, kuris būtų 1,3 karto didesnis nei darbinis slėgis (plius 0,1 MPa). |
| --- | --- |

11.1.

Kiekviena SGD talpykla pagal šios taisyklės 3A priedo nurodymus turi būti bandoma mažiausiu slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis.

Kiekvienas SkGD bakas pagal šios taisyklės 3B priedo nurodymus turi būti bandomas mažiausiu slėgiu, kuris būtų 1,3 karto didesnis nei darbinis slėgis (plius 0,1 MPa).

| 11.2. | SGD talpyklų atveju trūkimo bandymas hidrauliniu slėgiu pagal 3A priedo A priedėlio A.12 skirsnyje nurodytus reikalavimus turi būti atliekamas kiekvienai partijai, kurią sudaro ne daugiau kaip 200 talpyklų, pagamintų iš tos pačios žaliavų partijos. |
| --- | --- |

11.2.

SGD talpyklų atveju trūkimo bandymas hidrauliniu slėgiu pagal 3A priedo A priedėlio A.12 skirsnyje nurodytus reikalavimus turi būti atliekamas kiekvienai partijai, kurią sudaro ne daugiau kaip 200 talpyklų, pagamintų iš tos pačios žaliavų partijos.

| 11.3. | Kiekviena lanksčiosios degalų tiekimo linijos sąranka, naudojama dideliam ir vidutiniam slėgiui (0, 1 ir 5 klasės) pagal klasifikaciją, aprašytą šios taisyklės 3 dalyje, turi būti bandoma slėgiu, kuris būtų du kartus didesnis nei darbinis slėgis. |
| --- | --- |

11.3.

Kiekviena lanksčiosios degalų tiekimo linijos sąranka, naudojama dideliam ir vidutiniam slėgiui (0, 1 ir 5 klasės) pagal klasifikaciją, aprašytą šios taisyklės 3 dalyje, turi būti bandoma slėgiu, kuris būtų du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

12.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

12.1.   Patvirtinimas, suteiktas komponento tipui pagal šią taisyklę, gali būti panaikintas, jei nevykdomi 11 dalyje nustatyti reikalavimai.

12.2.   Jei šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji tokios formos pranešimu, kaip nurodyta šios taisyklės 2B priede, apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

13.   (PALIKTAS TUŠČIAS)

14.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jei patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto komponento tipo gamybą, jis turi apie tai pranešti patvirtinimą išdavusiai tipo patvirtinimo institucijai. Gavusi atitinkamą pranešimą, institucija tokios formos pranešimu, kaip nurodyta šios taisyklės 2B priede, apie jo gavimą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

15.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys praneša Jungtinių Tautų Sekretoriatui už patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijos, kuri išduoda patvirtinimą ir kuriai turi būti siunčiamos formos, liudijančios kitose šalyse suteiktą patvirtinimą arba patvirtinto tipo išplėtimą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, arba patvirtinimo panaikinimą, pavadinimus ir adresus.

II DALIS

Transporto priemonių dėl patvirtinto tipo specifinių komponentų montavimo suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti varymo sistemoje patvirtinimas.

16.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

16.1.   Paraišką dėl transporto priemonės, kurioje sumontuoti specifiniai komponentai suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti jos varymo sistemoje, tipo patvirtinimo pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

16.2.   Su paraiška turi būti pateikti toliau išvardytų dokumentų trys egzemplioriai: transporto priemonės aprašo, kuriame būtų visos šios taisyklės 1B priede nurodytos atitinkamos detalės.

16.3.   Už tipo patvirtinimo bandymų atlikimą atsakingai techninei tarnybai pristatoma patvirtinto tipo reikalavimus atitinkanti pavyzdinė transporto priemonė.

17.   PATVIRTINIMAS

17.1.   Jei transporto priemonė, pristatyta patvirtinti pagal šią taisyklę, turi visus specifinius komponentus, būtinus suslėgtoms gamtinėms dujoms (SGD) ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) naudoti jos varymo sistemoje, ir atitinka 18 punkte nurodytus reikalavimus, tos transporto priemonės tipo patvirtinimas turi būti suteiktas.

17.2.   Kiekvienam patvirtintam transporto priemonės tipui turi būti suteiktas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaitmenys rodo pakeitimų, į kuriuos įtraukiami patys naujausi suteikiant patvirtinimą padaryti pagrindiniai techniniai taisyklės pakeitimai, eilės numerį.

17.3.   Šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims turi būti išsiųstas SGD ir (arba) SkGD transporto priemonės tipo patvirtinimo, arba atsisakymo suteikti patvirtinimą, arba patvirtinto tipo išplėtimo pagal šią taisyklę pranešimas, kurio forma atitinka šios taisyklės 2D priedo pavyzdį.

17.4.   Prie kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtinto transporto priemonės tipo, aiškiai matomoje ir lengvai prieinamoje vietoje, pažymėtoje taip, kaip nurodyta 17.3 punkte, tvirtinamas gerai matomas tarptautinis patvirtinimo ženklas, kurį sudaro:

| 17.4.1. | apskritimas, kurio viduje įrašyta E raidė, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (12); |
| --- | --- |

17.4.1.

apskritimas, kurio viduje įrašyta E raidė, o po jos – patvirtinimą suteikusios šalies skiriamasis numeris (12);

| 17.4.2. | į dešinę nuo 17.4.1 punkte nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

17.4.2.

į dešinę nuo 17.4.1 punkte nurodyto apskritimo yra šios taisyklės numeris, toliau „R“ raidė, brūkšnelis ir patvirtinimo numeris.

17.5.   Jei patvirtinimą pagal šią taisyklę išdavusioje šalyje transporto priemonė atitinka transporto priemonę, patvirtintą pagal vieną arba daugiau prie Susitarimo pridedamų taisyklių, 17.4.1 punkte nurodyto simbolio kartoti nereikia; tokiu atveju taisyklės bei patvirtinimo numeriai ir papildomi visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas yra suteiktas patvirtinimą pagal šią taisyklę išdavusioje šalyje, simboliai turi būti nurodyti vertikaliose skiltyse į dešinę nuo simbolio, nurodyto 17.4.1 punkte.

17.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.

17.7.   Patvirtinimo ženklas turi būti šalia transporto priemonės duomenų plokštės arba ant jos.

17.8.   Šios taisyklės 2C priede pateikti pirmiau minėto patvirtinimo ženklo išdėstymo pavyzdžiai.

18.   REIKALAVIMAI DĖL SPECIFINIŲ KOMPONENTŲ MONTAVIMO SUSLĖGTOMS GAMTINĖMS DUJOMS (SGD) IR (ARBA) SUSKYSTINTOMS GAMTINĖMS DUJOMS (SKGD) NAUDOTI TRANSPORTO PRIEMONĖS VARYMO SISTEMOJE

18.1.   Bendrosios nuostatos

18.1.1.   Transporto priemonių SGD ir (arba) SkGD sistema turi tinkamai ir saugiai veikti veikiant darbiniam slėgiui ir eksploatavimo temperatūrai, kuriai sistema yra suprojektuota ir patvirtinta.

18.1.2.   Visi sistemos komponentai pagal šios taisyklės I dalį turi būti patvirtinto tipo kaip atskiros detalės arba daugiafunkcės detalės.

18.1.2.1.   Neatsižvelgiant į 18.1.2 punkto nuostatas, SGD/SkGD elektroninio valdymo bloko atskiro tipo patvirtinimo nereikalaujama, jeigu SGD/SkGD elektroninis valdymo blokas yra integruotas į variklio elektroninį valdymo bloką ir jam taikomas transporto priemonės įrangos tipo patvirtinimas pagal šios taisyklės II dalį ir Taisyklę Nr. 10. Transporto priemonės tipas tvirtinamas pagal šios taisyklės 4H priede išdėstytas nuostatas.

18.1.3.   Sistemoje naudojamos medžiagos turi būti atitinkamai suderinamos su SGD ir (arba) SkGD.

18.1.4.   Visi sistemos komponentai turi būti pritvirtinti tinkamu būdu.

18.1.5.   SGD ir (arba) SkGD sistema veikiama darbiniu slėgiu ir tris minutes atliekamas jos protėkio bandymas naudojant paviršinio aktyvumo medžiagą taip, kad nesusidarytų burbulų, arba taikant patvirtintą lygiavertį metodą.

18.1.6.   SGD ir (arba) SkGD sistema montuojama tokiu būdu, kad būtų užtikrinta geriausia įmanoma apsauga nuo pažaidų, pavyzdžiui, nuo pažaidų dėl transporto priemonės komponentų judėjimo, susidūrimo, žvyro, arba dėl transporto priemonės pakrovimo arba iškrovimo, arba dėl tų krovinių poslinkio.

18.1.7.   Prie SGD ir (arba) SkGD sistemos neturi būti jungiami įtaisai, išskyrus tuos, kurie yra būtinai reikalingi motorinės transporto priemonės variklio darbui.

18.1.7.1.   Neatsižvelgiant į 18.1.7 punkto nuostatas, transporto priemonėse gali būti sumontuota šildymo sistema keleivių salonui ir (arba) prie SGD ir (arba) SkGD sistemos prijungtam krovinio skyriui šildyti.

18.1.7.2.   Turi būti leidžiama naudoti 18.1.7.1 punkte nurodytą šildymo sistemą, jei, už tipo patvirtinimą atsakingų techninių tarnybų nuomone, šildymo sistema yra tinkamai apsaugota ir neturi įtakos tinkamam įprastos SGD ir (arba) SkGD sistemos eksploatavimui.

18.1.8.   Transporto priemonių, naudojančių SGD ir (arba) SkGD kaip degalus, identifikavimas

18.1.8.1.   SGD sistemą turinčios M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės turi būti paženklintos, kaip nurodyta 6 priede.

18.1.8.2.   SkGD sistemą turinčios M2 ir M3 kategorijų transporto priemonės turi būti paženklintos, kaip nurodyta 7 priede.

18.1.8.3.   Etiketė tvirtinama ant M2 ir M3 kategorijų transporto priemonių priekyje ir gale bei ant dešiniųjų durų išorinės pusės (kai transporto priemonės vairas kairėje pusėje) arba ant kairiųjų durų išorinės pusės (kai transporto priemonės vairas dešinėje pusėje).

18.1.8.4.   Etiketė tvirtinama prie SkGD pripildymo rezervuaro, joje nurodomi degalų tiekimo reikalavimai. Degalų tiekimo reikalavimai turi būti tokie, kokius rekomenduoja gamintojas.

18.2.   Papildomi reikalavimai

18.2.1.   Joks SGD ir (arba) SkGD sistemos komponentas, įskaitant visas apsaugines medžiagas, sudarančias tokių komponentų dalį, neturi išsikišti už transporto priemonės kontūro, išskyrus pripildymo įrenginį, jei už pritvirtinimo taško jis išsikiša ne daugiau kaip 10 mm.

18.2.2.   Atsižvelgiama į poreikį gretimus komponentus izoliuoti nuo karščio. Joks SGD ir (arba) SkGD sistemos komponentas neturi būti arčiau kaip per 100 mm nuo išmetimo vamzdžio arba panašaus šilumos šaltinio, išskyrus atvejus, kai tokie komponentai turi atitinkamą šiluminę izoliaciją.

18.3.   SGD sistema

18.3.1.   SGD sistemą turi sudaryti bent šie komponentai:

| 18.3.1.1. | Talpykla (-os) arba balionas (-ai); |
| --- | --- |

18.3.1.1.

Talpykla (-os) arba balionas (-ai);

| 18.3.1.2. | Slėgmatis arba degalų lygio indikatorius; |
| --- | --- |

18.3.1.2.

Slėgmatis arba degalų lygio indikatorius;

| 18.3.1.3. | Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis); |
| --- | --- |

18.3.1.3.

Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis);

| 18.3.1.4. | Automatinis baliono vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.1.4.

Automatinis baliono vožtuvas;

| 18.3.1.5. | Rankinis vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.1.5.

Rankinis vožtuvas;

| 18.3.1.6. | Slėgio reguliatorius; |
| --- | --- |

18.3.1.6.

Slėgio reguliatorius;

| 18.3.1.7. | Dujų srauto reguliatorius; |
| --- | --- |

18.3.1.7.

Dujų srauto reguliatorius;

| 18.3.1.8. | Reguliavimo įtaisas; |
| --- | --- |

18.3.1.8.

Reguliavimo įtaisas;

| 18.3.1.9. | Dujų tiekimo įtaisas; |
| --- | --- |

18.3.1.9.

Dujų tiekimo įtaisas;

| 18.3.1.10. | Pripildymo įrenginys arba rezervuaras; |
| --- | --- |

18.3.1.10.

Pripildymo įrenginys arba rezervuaras;

| 18.3.1.11. | Lanksčioji degalų tiekimo linija; |
| --- | --- |

18.3.1.11.

Lanksčioji degalų tiekimo linija;

| 18.3.1.12. | Standžioji degalų tiekimo linija; |
| --- | --- |

18.3.1.12.

Standžioji degalų tiekimo linija;

| 18.3.1.13. | Elektroninis valdymo blokas; |
| --- | --- |

18.3.1.13.

Elektroninis valdymo blokas;

| 18.3.1.14. | Jungtys; |
| --- | --- |

18.3.1.14.

Jungtys;

| 18.3.1.15. | Komponentų, sumontuotų bagažo ir keleivių skyriuje, sandarusis gaubtas. Jei gaisro atveju toks sandarusis gaubtas būtų sunaikintas, sandariuoju gaubtu gali būti uždengtas viršslėgio įtaisas. |
| --- | --- |

18.3.1.15.

Komponentų, sumontuotų bagažo ir keleivių skyriuje, sandarusis gaubtas. Jei gaisro atveju toks sandarusis gaubtas būtų sunaikintas, sandariuoju gaubtu gali būti uždengtas viršslėgio įtaisas.

18.3.2.   SGD sistemą dar gali sudaryti šie komponentai:

| 18.3.2.1. | Atbulinis vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.2.1.

Atbulinis vožtuvas;

| 18.3.2.2. | Viršslėgio vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.2.2.

Viršslėgio vožtuvas;

| 18.3.2.3. | SGD filtras; |
| --- | --- |

18.3.2.3.

SGD filtras;

| 18.3.2.4. | Slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis; |
| --- | --- |

18.3.2.4.

Slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis;

| 18.3.2.5. | Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros sistema; |
| --- | --- |

18.3.2.5.

Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros sistema;

| 18.3.2.6. | Viršslėgio įtaisas (slėginis); |
| --- | --- |

18.3.2.6.

Viršslėgio įtaisas (slėginis);

| 18.3.2.7. | Degalų tiekimo linija. |
| --- | --- |

18.3.2.7.

Degalų tiekimo linija.

18.3.3.   Papildomas automatinis vožtuvas gali būti kartu su slėgio reguliatoriumi.

18.3.4.   SkGD sistemą turi sudaryti bent šie komponentai:

| 18.3.4.1. | SkGD bakas (-ai) arba indas (-ai); |
| --- | --- |

18.3.4.1.

SkGD bakas (-ai) arba indas (-ai);

| 18.3.4.2. | SkGD šilumokaitis-garintuvas; |
| --- | --- |

18.3.4.2.

SkGD šilumokaitis-garintuvas;

| 18.3.4.3. | SkGD viršslėgio vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.4.3.

SkGD viršslėgio vožtuvas;

| 18.3.4.4. | SkGD išleidimo sistema; |
| --- | --- |

18.3.4.4.

SkGD išleidimo sistema;

| 18.3.4.5. | SkGD rezervuaras; |
| --- | --- |

18.3.4.5.

SkGD rezervuaras;

| 18.3.4.6. | SkGD reguliavimo vožtuvas (reguliavimo įtaisas); |
| --- | --- |

18.3.4.6.

SkGD reguliavimo vožtuvas (reguliavimo įtaisas);

| 18.3.4.7. | SkGD vožtuvas (rankinis); |
| --- | --- |

18.3.4.7.

SkGD vožtuvas (rankinis);

| 18.3.4.8. | SkGD degalų tiekimo linija; |
| --- | --- |

18.3.4.8.

SkGD degalų tiekimo linija;

| 18.3.4.9. | SkGD movos; |
| --- | --- |

18.3.4.9.

SkGD movos;

| 18.3.4.10. | SkGD atbulinis vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.4.10.

SkGD atbulinis vožtuvas;

| 18.3.4.11. | SkGD slėgmatis arba degalų indikatorius; |
| --- | --- |

18.3.4.11.

SkGD slėgmatis arba degalų indikatorius;

| 18.3.4.12. | Elektroninis valdymo blokas; |
| --- | --- |

18.3.4.12.

Elektroninis valdymo blokas;

| 18.3.4.13. | Gamtinių dujų detektorius arba sandarusis gaubtas M kategorijos transporto priemonių atveju. |
| --- | --- |

18.3.4.13.

Gamtinių dujų detektorius arba sandarusis gaubtas M kategorijos transporto priemonių atveju.

18.3.5.   SkGD sistemą dar gali sudaryti šie komponentai:

| 18.3.5.1. | SkGD slėgio reguliatorius; |
| --- | --- |

18.3.5.1.

SkGD slėgio reguliatorius;

| 18.3.5.2. | SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis; |
| --- | --- |

18.3.5.2.

SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis;

| 18.3.5.3. | SkGD degalų siurblys; |
| --- | --- |

18.3.5.3.

SkGD degalų siurblys;

| 18.3.5.4. | SkGD lygio rodytuvas; |
| --- | --- |

18.3.5.4.

SkGD lygio rodytuvas;

| 18.3.5.5. | SkGD automatinis vožtuvas; |
| --- | --- |

18.3.5.5.

SkGD automatinis vožtuvas;

| 18.3.5.6. | Gamtinių dujų detektorius; |
| --- | --- |

18.3.5.6.

Gamtinių dujų detektorius;

| 18.3.5.7. | Sandarusis gaubtas. |
| --- | --- |

18.3.5.7.

Sandarusis gaubtas.

18.3.6.   Transporto priemonių SkGD komponentai dujų srauto kryptimi nuo šilumokaičio-garintuvo (dujinė fazė) laikomi SkGD komponentais.

18.4.   Talpyklos ir (arba) bakų montavimas

18.4.1.   Talpykla ir (arba) bakas turi būti stacionariai sumontuoti transporto priemonėje ir neturi būti sumontuoti variklio skyriuje.

18.4.2.   Talpykla ir (arba) bakas montuojami taip, kad nebūtų metalo sąlyčio su metalu, išskyrus talpyklos (-ų) ir (arba) bako (-ų) tvirtinimo vietas.

18.4.3.   Kai transporto priemonė parengta naudoti, degalų talpykla ir (arba) bakas neturi būti žemiau kaip 200 mm virš kelio paviršiaus.

18.4.3.1.   18.4.3 punkto nuostatos netaikomos, jei talpykla ir (arba) bakas yra tinkamai apsaugoti iš priekio ir iš šonų ir jokia talpyklos dalis nėra žemiau nei ši apsauginė konstrukcija.

18.4.4.   Degalų talpykla (-os) ir (arba) bakas (-a) montuojami ir tvirtinami taip, kad, jeigu talpykla (-os) ir (arba) bakas (-ai) yra pilni, būtų įmanoma be pažaidų amortizuoti šiuos pagreitėjimus:

| | M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių:






  a) | 20 g judėjimo kryptimi; |
| --- | --- | --- |

M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių:

a)

20 g judėjimo kryptimi;

| b) | 8 g horizontaliai statmenai judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

b)

8 g horizontaliai statmenai judėjimo krypčiai.

| | M2 ir N2 kategorijų transporto priemonių:






  a) | 10 g judėjimo kryptimi; |
| --- | --- | --- |

M2 ir N2 kategorijų transporto priemonių:

a)

10 g judėjimo kryptimi;

| b) | 5 g horizontaliai statmenai judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontaliai statmenai judėjimo krypčiai.

| | M3 ir N3 kategorijų transporto priemonių:






  a) | 6,6 g judėjimo kryptimi; |
| --- | --- | --- |

M3 ir N3 kategorijų transporto priemonių:

a)

6,6 g judėjimo kryptimi;

| b) | 5 g horizontaliai statmenai judėjimo krypčiai. |
| --- | --- |

b)

5 g horizontaliai statmenai judėjimo krypčiai.

Vietoj praktinio bandymo galima taikyti apskaičiavimo metodą, jei patvirtinimo paraiškos pareiškėjas gali sėkmingai įrodyti techninei tarnybai šio metodo lygiavertiškumą.

18.5.   Prie SGD talpyklos (-ų) tvirtinami priedai

18.5.1.   Automatinis baliono vožtuvas

18.5.1.1.   Automatinis baliono vožtuvas įrengiamas tiesiogiai ant kiekvienos SGD talpyklos.

18.5.1.2.   Automatinis baliono vožtuvas turi veikti taip, kad degalų tiekimas būtų nutraukiamas sustojus varikliui, kad ir kokia būtų uždegimo jungiklio padėtis, ir turi likti uždarytas tol, kol variklis nedirba. Dėl diagnostikos leidžiama vėluoti 2 sekundes.

18.5.1.3.   Neatsižvelgiant į 18.5.1.2 punkto nuostatas, automatinis vožtuvas automatinio variklio išjungimo etapais gali likti atviroje padėtyje.

18.5.1.4.   Jeigu automatinio variklio išjungimo etapais automatinis vožtuvas uždarytas, jis turi atitikti 4A priedo 2.2.4 punkto nuostatas.

18.5.2.   Viršslėgio įtaisas

18.5.2.1.   Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis) montuojamas ant SGD degalų talpyklos (-ų) tokiu būdu, kad jis galėtų išleisti dujas į sandarųjį gaubtą, jei tas sandarusis gaubtas atitinka 18.5.5 punkte nurodytus reikalavimus.

18.5.3.   Reguliavimo vožtuvas ant SGD talpyklos

18.5.3.1.   Reguliavimo įtaisas montuojamas SGD degalų talpykloje (-ose) ant automatinio baliono vožtuvo.

18.5.4.   Rankinis vožtuvas

18.5.4.1.   Rankinis vožtuvas nejudamai pritvirtinamas prie SGD baliono ir gali būti įrengtas kartu su automatiniu baliono vožtuvu.

18.5.5.   Sandarusis SGD talpyklos (-ų) gaubtas

18.5.5.1.   Sandarusis SGD talpyklos (-ų) jungčių gaubtas, kuris atitinka 18.5.5.2–18.5.5.5 punktų reikalavimus, montuojamas SGD degalų talpykloje, išskyrus atvejus, kai SGD talpykla (-os) yra įrengta (-os) transporto priemonės išorėje.

18.5.5.2.   Sandarusis gaubtas turi būti atvirai sujungtas su atmosfera, prireikus tai galima padaryti jungiamąja žarna, kurios išleidžiamoji mova būtų atspari SGD.

18.5.5.3.   Iš sandariojo gaubto ventiliacijos angos neturi būti išleidžiama į nišą virš rato ir anga neturi būti nukreipta į šilumos šaltinį, pavyzdžiui, išmetimo vamzdį.

18.5.5.4.   Visos jungiamosios žarnos ir išleidžiamosios movos motorinės transporto priemonės kėbulo apačioje esančiam sandariajam gaubtui ventiliuoti laisvos angos plotas neturi būti mažesnis kaip 450 mm2.

18.5.5.5.   Gaubto virš SGD talpyklos (-ų) jungtys ir jungiamosios žarnos turi būti sandarios veikiant 10 kPa slėgiui ir be jokių nuolatinių deformavimų. Šiomis aplinkybėmis gali būti priimtinas ne didesnis kaip 100 cm3 per valandą protėkis.

18.5.5.6.   Siekiant užtikrinti sandarų sujungimą, jungiamoji žarna apkabomis arba kitomis priemonėmis turi būti pritvirtinta prie sandariojo gaubto ir išleidžiamosios movos.

18.5.5.7.   Po sandariuoju gaubtu turi būti visi komponentai, įrengti bagažo arba keleivių skyriuje.

18.5.6.   Viršslėgio įtaisas (slėginis)

18.5.6.1.   Viršslėgio įtaisas (slėginis) aktyvinamas ir jis turi išleisti dujas nepriklausomai nuo viršslėgio įtaiso (temperatūrinio).

18.5.6.2.   Viršslėgio įtaisas (slėginis) montuojamas ant degalų talpyklos (-ų) tokiu būdu, kad jis galėtų išleisti dujas į sandarųjį gaubtą, jei tas sandarusis gaubtas atitinka 18.5.5 punkte nurodytus reikalavimus.

18.6.   Prie SkGD bakų tvirtinami priedai

18.6.1.   Automatinis vožtuvas

18.6.1.1.   Automatinis vožtuvas įrengiamas degalų tiekimo linijoje tiesiogiai ant kiekvieno SkGD bako (saugioje pozicijoje).

18.6.1.2.   Automatinis vožtuvas turi veikti taip, kad degalų tiekimas būtų nutraukiamas sustojus varikliui, kad ir kokia būtų uždegimo jungiklio padėtis, ir turi likti uždarytas tol, kol variklis nedirba. Dėl diagnostikos leidžiama vėluoti 2 sekundes.

18.6.1.3.   Neatsižvelgiant į 18.6.1.2 punkto nuostatas, automatinis vožtuvas automatinio variklio išjungimo etapais gali likti atviroje padėtyje.

18.6.1.4.   Jeigu automatinio variklio išjungimo etapais automatinis vožtuvas uždarytas, jis turi atitikti 4A priedo 2.2.4 punkto nuostatas.

18.6.2.   Reguliavimo vožtuvas

Reguliavimo vožtuvas gali būti sumontuotas SkGD bako viduje arba tiesiogiai ant jo (saugioje pozicijoje).

18.6.3.   Viršslėgio vožtuvas (pirminis)

Pirminio viršslėgio vožtuvo išleidžiamasis atvamzdis prijungiamas prie atvirosios išsiurbimo sistemos, kad išleistos dujos būtų pašalintos kuo aukštesniame lygyje. Reikia užtikrinti, kad išsiurbimo sistema nebūtų blokuojama ir neužšaltų. SkGD pirminis viršslėgio vožtuvas neturi leisti dujų į sandarųjį gaubtą (jei jis sumontuotas).

18.6.4.   Viršslėgio vožtuvas (antrinis)

Antrinis viršslėgio vožtuvas gali leisti dujas tiesiai iš išleidžiamojo atvamzdžio. Reikia apsvarstyti poreikį užtikrinti apsaugą nuo vandens patekimo ir pažaidos. Antrinio viršslėgio vožtuvo išleidžiamasis atvamzdis neturi būti prijungtas prie tos pačios išsiurbimo sistemos kaip pirminis viršslėgio vožtuvas. SkGD antrinis viršslėgio vožtuvas neturi leisti dujų į sandarųjį gaubtą (jei jis įrengtas).

18.6.5.   Rankinis degalų uždarymo vožtuvas

Rankinis degalų uždarymo vožtuvas įrengiamas tiesiogiai ant SkGD bako (saugioje pozicijoje). Jis turėtų būti lengvai prieinamas. Rankinis degalų uždarymo vožtuvas gali būti įrengtas kartu su automatiniu vožtuvu.

18.6.6.   Rankinis garų uždarymo vožtuvas

Rankinis garų uždarymo vožtuvas įrengiamas tiesiogiai ant SkGD bako (saugioje pozicijoje). Jis turėtų būti lengvai prieinamas.

18.6.7.   Išleidimo linija arba jungtis

Išleidimo linija arba jungtis montuojama SkGD bake arba ant jo (saugioje pozicijoje). Ji turėtų būti lengvai prieinama. Išleidimo jungtis turi būti tinkama naudoti esant temperatūrai, nurodytai 5O priede, atitinkančiai SkGD bako darbinį slėgį.

18.6.8.   Išleidimo valdymo sistema

Pirminis viršslėgio vožtuvas prijungiamas prie išleidimo kamino, kuris yra pakankamai aukštas. Pirminis ir antrinis viršslėgio vožtuvų atvamzdžiai apsaugomi nuo purvo, svetimkūnių, sniego, ledo ir (arba) vandens taršos. Išleidimo kaminas turi būti tokio dydžio, kad sumažėjus slėgiui nebūtų ribojamas srautas. Iš išleidimo kamino arba antrinio viršslėgio vožtuvo leidžiamos dujos turi neturėti neigiamos įtakos uždaroms zonoms, kitoms transporto priemonėms, išorėje montuojamoms oro įsiurbimo sistemoms (t. y. oro kondicionavimo sistemoms), variklių įsiurbimo kolektoriams arba variklių išmetamiesiems vamzdžiams. Dvejopų bakų atveju pirminių viršslėgio vožtuvų atvamzdžių išleidimo angos gali sudaryti bendro kamino kolektorių.

18.7.   Standžioji ir lanksčioji degalų tiekimo linijos

18.7.1.   SGD standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pagamintos iš besiūlių medžiagų: nerūdijančiojo plieno arba plieno, padengto korozijai atsparia danga.

18.7.1.1.   SGD standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pagamintos iš austenitinio nerūdijančiojo plieno, jos turi būti besiūlės arba virintinės.

18.7.2.   Jei SGD standžioji degalų tiekimo linija naudojama 0, 1 arba 2 klasėje, ji gali būti pakeista lanksčiąja degalų tiekimo linija.

18.7.2.1.   Jei SkGD standžioji degalų tiekimo linija naudojama 5 klasėje, ji gali būti pakeista lanksčiąja degalų tiekimo linija.

18.7.3.   SGD ir SkGD lanksčioji degalų tiekimo linija turi atitikti šios taisyklės 4B priedo reikalavimą.

18.7.4.   Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti pritvirtintos taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.

18.7.5.   SGD ir (arba) SkGD lanksčiosios degalų tiekimo linijos turi būti pritvirtintos taip, kad jų neveiktų vibracija arba įtempiai.

18.7.6.   Lanksčiosios arba standžiosios degalų linijos tvirtinamos taip, kad tvirtinimo taške nebūtų metalo sąlyčio su metalu.

18.7.7.   Lanksčioji ir standžioji dujinių degalų linijos neturi būti kėliklio įrėmimo į transporto priemonės rėmą vietose.

18.7.8.   Kanaluose degalų linijos turi būti apvyniotos apsaugine medžiaga.

18.7.9.   SkGD degalų tiekimo linija turi būti izoliuota arba apsaugota tose vietose, kuriose žema temperatūra galėtų pakenkti kitiems komponentams ir (arba) žmonėms.

18.8.   Komponentų jungtys arba dujinės jungtys

18.8.1.   SGD atveju neleidžiama naudoti lituotų jungčių ir apspaudžiamųjų jungčių su įleistiniu žiedu. SkGD atveju neleidžiama naudoti apspaudžiamųjų jungčių su įleistiniu žiedu.

18.8.2.   Nerūdijančio plieno vamzdžiai turi būti sujungti tik nerūdijančiojo plieno jungtimis.

18.8.3.   SGD atveju dozavimo blokai turi būti pagaminti iš korozijai atsparios medžiagos.

18.8.4.   Standžiosios degalų tiekimo linijos turi būti sujungtos tam tikromis jungtimis, pavyzdžiui, dviejų dalių apspaudimo plieniniuose vamzdžiuose jungtimis su kūginiais sandarinamaisiais paviršiais.

18.8.5.   Jungčių skaičius turi būti kuo mažesnis.

18.8.6.   Visos jungtys montuojamos tokiose vietose, į kurias būtų įmanoma patekti, jeigu reikėtų apžiūrėti tas jungtis,

18.8.7.   Degalų linijos keleivių arba uždarame bagažo skyriuje turi būti ne ilgesnės, nei yra paprastai būtina, ir visais atvejais turi būti apsaugotos sandariuoju gaubtu.

18.8.7.1.   18.8.7 punkto nuostatos netaikomos M2 arba M3 kategorijų transporto priemonėms, jei degalų linijos ir jungtys turi rankovę, atsparią SGD, ir yra atvirai sujungtos su atmosfera.

18.9.   Automatinis vožtuvas

18.9.1.   SGD sistemų atveju papildomas automatinis vožtuvas gali būti įrengtas degalų linijoje, kuo arčiau slėgio reguliatoriaus.

18.9.2.   Automatinis vožtuvas SkGD sistemoje įrengiamas kuo arčiau po garintuvo.

18.10.   Pripildymo įrenginys arba rezervuaras

18.10.1.   Pripildymo įrenginys turi būti pritvirtintas taip, kad negalėtų suktis, ir turi būti apsaugotas nuo purvo ir vandens.

18.10.2.   Kai SGD/SkGD talpykla yra arba bakas sumontuotas keleivių arba uždarame (bagažo) skyriuje, pripildymo įrenginys montuojamas transporto priemonės išorėje arba variklio skyriuje.

18.10.3.   M1 ir N1 klasių transporto priemonių atveju SGD pripildymo įrenginys (rezervuaras) turi atitikti brėžinių specifikacijas, nurodytas 4F priedo 1 brėž.

18.10.4.   M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių atveju SGD pripildymo įrenginys (rezervuaras) turi atitikti brėžinių specifikacijas, nurodytas 4F priedo 1 arba 2 brėž., arba brėžinių specifikacijas, nurodytas 4F priedo 1 brėž. (tik SGD atveju).

18.11.   Degalų rūšies pasirinkimo sistema ir elektros įranga

18.11.1.   SGD/SkGD sistemos elektriniai komponentai turi būti apsaugoti nuo perkrovų.

18.11.2.   Transporto priemonėse, turinčiose daugiau kaip vieną degalų tiekimo sistemą, montuojama degalų rūšies parinkimo sistema, kuri neleidžia dujiniams degalams patekti į benzino arba dyzelino baką, o benzinui arba dyzelinui – į dujinių degalų baką, net jeigu degalų rūšies parinkimo sistema sugestų.

18.11.3.   Priemonės atskleidžiamos tvirtinant tipą.

18.11.4.   Po sandariuoju gaubtu esančios elektrinės jungtys ir komponentai turi būti suprojektuoti taip, kad nekibirkščiuotų.

18.12.   SkGD sistema turi būti suprojektuota taip, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam SkGD sulaikymui.

18.13.   M kategorijos transporto priemonių SkGD sistemoje turi būti sumontuotas gamtinių dujų detektorius ir (arba) sandarusis gaubtas. N kategorijos transporto priemonių SkGD sistemoje gali būti sumontuotas gamtinių dujų detektorius, jei degalų laikymo bakas ir susiję vamzdžiai yra sumontuoti transporto priemonės išorėje ir nėra dujų sulaikymo galimybės (kaip nurodyta 18.12 punkte). Jeigu degalų bakas yra N kategorijos transporto priemonės krovinių skyriuje, gamtinių dujų detektorius ir (arba) sandarusis gaubtas yra privalomi.

19.   GAMYBOS ATITIKTIS

19.1.   Gaminių atitikties procedūros turi atitikti procedūras, nustatytas Susitarimo 2 priedėlyje (E/EEK/324-E/EEK/TRANS/505/Rev.2).

20.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

20.1.   Patvirtinimas, suteiktas transporto priemonės tipui pagal šią taisyklę, gali būti panaikintas, jei nevykdomi 18 punkte nustatyti reikalavimai.

20.2.   Jei šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis panaikina savo anksčiau suteiktą patvirtinimą, ji tokios formos pranešimu, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, nedelsdama turi apie tai pranešti kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

21.   TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS IR PATVIRTINTO TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO IŠPLĖTIMAS

21.1.   Apie kiekvieną specifinių komponentų, skirtų suslėgtoms gamtinėms dujoms ir (arba) suskystintoms gamtinėms dujoms transporto priemonės varymo sistemoje naudoti, montavimo pakeitimą turi būti pranešta tipo patvirtinimo institucijai, kuri patvirtino transporto priemonės tipą. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

| 21.1.1. | laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad bet kuriuo atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

21.1.1.

laikyti, kad padaryti pakeitimai beveik negali turėti neigiamos įtakos ir kad bet kuriuo atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, arba

| 21.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą. |
| --- | --- |

21.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą bandymų ataskaitą.

21.2.   Dėl tipo patvirtinimo arba atmetimo šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims turi būti pranešta tokios formos pranešimų, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, nurodant pakeitimus.

21.3.   Patvirtinto tipo išplėtimą suteikianti tipo patvirtinimo institucija tokiam išplėtimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims naudodama šios taisyklės 2D priede pateikto pavyzdžio pranešimo formą.

22.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nustoja gaminti pagal šią taisyklę patvirtinto tipo transporto priemones, jis turi apie tai pranešti tipo patvirtinimo institucijai. Gavusi atitinkamą pranešimą, institucija tokios formos pranešimu, kaip nurodyta šios taisyklės 2D priede, apie jo gavimą praneša kitoms šią taisyklę taikančioms Susitariančiosioms Šalims.

23.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių tipo patvirtinimo institucijų, kurioms siunčiami kitose šalyse suteikti patvirtinimo, patvirtinto tipo išplėtimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo panaikinimo pranešimai, pavadinimus ir adresus.

24.   PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

24.1.   Nuo 01 serijos pakeitimų oficialios įsigaliojimo datos nė viena šią taisyklę taikanti Susitariančioji Šalis negali atsisakyti suteikti patvirtinimų arba atsisakyti priimti patvirtintą tipą pagal šią taisyklę su 01 serijos pakeitimais.

24.2.   Nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 12 mėnesių, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys tipo patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jeigu tvirtinamų komponentų tipas atitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais I dalies reikalavimus.

24.3.   Komponentų, išskyrus degalų tiekimo liniją, kaip apibrėžta 4.72 punkte, tipo patvirtinimas, suteiktas pagal šios taisyklės pradinę redakciją, lieka galioti ir turi būti priimamas jų montavimo transporto priemonėse reikmėms.

24.4.   Nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos praėjus 18 mėnesių, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys tipo patvirtinimus suteikia tik tuo atveju, jeigu transporto priemonės tipas atitinka šios taisyklės su 01 serijos pakeitimais II dalies reikalavimus.

24.5.   12 mėnesių nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali toliau teikti komponentų tipo, kuris buvo patvirtintas pagal pradinę šios taisyklės versiją, patvirtinimą, neatsižvelgdamos į 01 serijos pakeitimus.

24.6.   18 mėnesių nuo šios taisyklės 01 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys gali toliau teikti transporto priemonės tipo, kuris buvo patvirtintas pagal pradinę šios taisyklės versiją, patvirtinimą, neatsižvelgdamos į 01 serijos pakeitimus.

24.7.   Neatsižvelgdamos į 24.5 ir 24.6 skirsnių nuostatas, šią taisyklę taikančios Susitariančiosios Šalys negali atsisakyti suteikti pagal šią taisyklę esamų tipų komponentų arba transporto priemonių patvirtinto tipo išplėtimą, neatsižvelgdamos į šios taisyklės 01 serijos pakeitimų nuostatas.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3), dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 2 punktas. www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(2)  Amerikos bandymų ir medžiagų draugija (angl. American Society for Testing and Materials).

(3)  Britų standartų institutas (angl. British Standards Institution).

(4)  Europos standartas (angl. European Norm).

(5)  Tarptautinė standartizacijos organizacija.

(6)  Korozijos inžinierių nacionalinė asociacija (angl. National Association of Corrosion Engineers).

(7)  Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos taisyklės.

(8)  Jungtinių Amerikos Valstijų federaliniai teisės aktai.

(9)  Automobilių inžinierių draugija (angl. Society of Automotive Engineers).

(10)  (n) žymi bandinio dydį, jį nustato tipo patvirtinimo institucija.

(11)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo Susitariančiųjų Šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 3 priedas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

(12)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo Susitariančiųjų Šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, 3 priedas – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

1A PRIEDAS

ESMINĖS SGD/SKGD KOMPONENTŲ CHARAKTERISTIKOS

1.   (Paliktas tuščias)

1.2.4.5.1.   Sistemos aprašas:

1.2.4.5.2.   SGD slėgio reguliatorius (-iai): taip/ne (1)

1.2.4.5.2.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.2.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.2.5.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.2.6.   Pagrindinių reguliavimo taškų skaičius ...

1.2.4.5.2.7.   Pagrindinių reguliavimo taškų reguliavimo principo aprašas: ...

1.2.4.5.2.8.   Tuščiosios eigos reguliavimo taškų skaičius: ...

1.2.4.5.2.9.   Tuščiosios eigos reguliavimo taškų reguliavimo principo aprašas: ...

1.2.4.5.2.10.   Kitos reguliavimo galimybės: jei taip, tai kokios (aprašas ir brėžiniai):

1.2.4.5.2.11.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.2.12.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.2.13.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.3.   Dujų ir oro maišytuvas: taip/ne (1)

1.2.4.5.3.1.   Numeris: ...

1.2.4.5.3.2.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.3.3.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.3.4.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.3.5.   Reguliavimo galimybės: ...

1.2.4.5.3.6.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.3.7.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.3.8.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.4.   SGD dujų srauto reguliatorius: taip/ne (1)

1.2.4.5.4.1.   Numeris: ...

1.2.4.5.4.2.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.4.3.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.4.4.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.4.5.   Reguliavimo galimybės (aprašas) ...

...

1.2.4.5.4.6   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.4.7.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.4.8.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.5.   SGD dujų purkštuvas: taip/ne (1)

1.2.4.5.5.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.5.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.5.3.   Identifikavimas: ...

1.2.4.5.5.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.5.5.   Montavimo brėžiniai: ...

1.2.4.5.5.6.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.5.7.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektroninis valdymo blokas (SGD ir (arba) SkGD): taip/ne (1)

1.2.4.5.6.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.6.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.6.3.   Reguliavimo galimybės: ...

1.2.4.5.6.4.   Pagrindiniai programinės įrangos principai: ...

1.2.4.5.6.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.7.   SGD talpykla (-os) arba balionas (-ai): taip/ne (1)

SkGD bakas (-ai) arba indas (-ai): taip /ne (1)

1.2.4.5.7.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.7.2.   Tipas (-ai) (pridėti brėžinius): ...

1.2.4.5.7.3.   Talpa: ... litrai

1.2.4.5.7.4.   Talpyklos/bako montavimo brėžiniai: ...

1.2.4.5.7.5.   Matmenys: ...

1.2.4.5.7.6.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.   SGD talpyklos/SkGD bako priedai

1.2.4.5.8.1.   Slėgmatis: taip/ne (1)

1.2.4.5.8.1.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Poveikio principas: plūdinis/kitas (1) (pridėti aprašą arba brėžinius):

1.2.4.5.8.1.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.1.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.3.1.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas): taip/ne (1)

1.2.4.5.8.2.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automatinis baliono vožtuvas

1.2.4.5.8.3.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Reguliavimo vožtuvas: taip/ne (1)

1.2.4.5.8.4.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Sandarusis gaubtas: taip/ne (1)

1.2.4.5.8.5.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.5.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Rankinis vožtuvas: taip/ne (1)

1.2.4.5.8.6.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.8.6.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.8.6.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.6.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.9.   Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis): taip/ne (1)

1.2.4.5.9.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.9.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.9.3.   Aprašas ir brėžinys: ...

1.2.4.5.9.4.   Įjungimo temperatūra (2): ... °C

1.2.4.5.9.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.9.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.10.   Pripildymo įrenginys arba rezervuaras: taip/ne (1)

1.2.4.5.10.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.10.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.10.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Aprašas ir brėžinys: ...

1.2.4.5.10.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.10.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.11.   Lanksčiosios degalų tiekimo linijos: taip/ne (1)

1.2.4.5.11.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.11.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.11.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.11.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.11.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.11.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.12.   Slėgio ir temperatūros jutiklis (-iai): taip/ne (1)

1.2.4.5.12.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.12.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.12.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.12.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.12.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.12.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.13.   SGD filtras (-ai): taip/ne (1)

1.2.4.5.13.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.13.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.13.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.13.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.13.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.13.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.14.   Atbulinis vožtuvas (-ai): taip/ne (1)

1.2.4.5.14.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.14.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.14.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.14.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.14.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.14.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.15.   Šildymo sistemos prijungimas prie SGD/SkGD sistemos: taip/ne (1)

1.2.4.5.15.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.15.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.15.3.   Montavimo aprašas ir brėžiniai: ...

1.2.4.5.16.   Viršslėgio įtaisas (slėginis): taip/ne (1)

1.2.4.5.16.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.16.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.16.3.   Aprašas ir brėžinys: ...

1.2.4.5.16.4.   Aktyvinimo slėgis (2): ... MPa

1.2.4.5.16.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.16.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.17.   Degalų tiekimo linija: taip/ne (1)

1.2.4.5.17.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.17.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.17.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.17.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.17.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.17.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.18.   Šilumokaitis-garintuvas: taip/ne (1)

1.2.4.5.18.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.18.2.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.18.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.18.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.18.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.19.   Gamtinių dujų detektorius: taip/ne (1)

1.2.4.5.19.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.19.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.19.3.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.19.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.19.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Nustatytos vertės ...

1.2.4.5.20.   SkGD pripildymo rezervuaras: taip/ne (1)

1.2.4.5.20.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.20.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.20.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.20.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.21.   SkGD slėgio valdymo reguliatorius (-iai): taip/ne (1)

1.2.4.5.21.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.21.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.21.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.21.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.22.   SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis (-iai): taip /ne (1)

1.2.4.5.22.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.22.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.22.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.22.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.23.   SkGD rankinis vožtuvas (-ai): taip/ne (1)

1.2.4.5.23.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.23.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.23.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.23.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.24.   SkGD automatinis vožtuvas (-ai): taip/ne (1)

1.2.4.5.24.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.24.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.24.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.24.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.25.   SkGD atbulinis vožtuvas (-ai): taip /ne (1)

1.2.4.5.25.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.25.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.25.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.25.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.26.   SkGD viršslėgio vožtuvas (-ai): taip/ne (1)

1.2.4.5.26.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.26.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.26.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.26.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.27.   SkGD reguliavimo vožtuvas (-ai): taip/ne (1)

1.2.4.5.27.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.27.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.27.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.27.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.28.   SkGD degalų siurblys (-iai): taip/ne (1)

1.2.4.5.28.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.28.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.28.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.28.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (2): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Vieta – SkGD bako viduje ar išorėje (1): ...

1.2.4.5.28.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (2): ... °C

1.2.5.   Aušinimo sistema: (skystis/oras) (1)

1.2.5.1.   Sistemos aprašas (brėžiniai), susijęs su SGD/SkGD sistema: ...

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

(2)  Nurodyti leidžiamąją nuokrypą.

---

1B PRIEDAS

TRANSPORTO PRIEMONĖS, VARIKLIO IR SU SGD/SKGD SUSIJUSIOS SISTEMOS ESMINĖS CHARAKTERISTIKOS

0.   Transporto priemonės (-ių) aprašas

0.1.   Markė: ...

0.2.   Tipas (-ai): ...

0.3.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

0.4.   Variklio tipas (-ai) ir patvirtinimo Nr. (numeriai): ...

1.   Variklio (-ių) aprašas

1.1.   Gamintojas: ...

1.1.1.   Varikliui gamintojo suteiktas kodas (-ai) (pažymėtas ant variklio, arba kitas identifikavimo būdas): ...

1.2.   Vidaus degimo variklis

1.2.3.   (Paliktas tuščias)

1.2.4.5.1.   (Paliktas tuščias)

1.2.4.5.2.   Slėgio reguliatorius (-iai):

1.2.4.5.2.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.2.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.2.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.2.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.2.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.3.   Dujų ir oro maišytuvas: taip/ne (2)

1.2.4.5.3.1.   Numeris: ...

1.2.4.5.3.2.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.3.3.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.3.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.3.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.3.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.4.   Dujų srauto reguliatorius: taip/ne (2)

1.2.4.5.4.1.   Numeris: ...

1.2.4.5.4.2.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.4.3.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.4.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.4.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.4.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.5.   Dujų purkštuvas: taip/ne (2)

1.2.4.5.5.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.5.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.5.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.5.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.5.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.6.   Elektroninis valdymo blokas: taip/ne (2)

1.2.4.5.6.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.6.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.6.3.   Pagrindiniai programinės įrangos principai: ...

1.2.4.5.6.4.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.7.   SGD talpykla (-os) arba balionas (-ai): taip/ne (2)

SkGD bakas (-ai) arba indas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.7.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.7.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.7.3.   Talpa: ... litrai

1.2.4.5.7.4.   Patvirtinimo numeris: ...

1.2.4.5.7.5.   Matmenys: ...

1.2.4.5.7.6.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.   SGD talpyklos priedai/SkGD bako priedai:

1.2.4.5.8.1.   Slėgmatis:

1.2.4.5.8.1.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.1.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.1.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.1.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.1.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.8.2.   Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas): taip/ne (2)

1.2.4.5.8.2.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.2.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.2.3.   Darbinis slėgis (1): ... MPa

1.2.4.5.8.2.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.2.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.8.3.   Automatinis vožtuvas (-ai)

1.2.4.5.8.3.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.3.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.3.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.3.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.3.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.8.4.   Reguliavimo vožtuvas: taip/ne (2)

1.2.4.5.8.4.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.4.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.4.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.4.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.4.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.8.5.   Sandarusis gaubtas: taip/ne (2)

1.2.4.5.8.5.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.5.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.5.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.5.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.5.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.8.6.   Rankinis vožtuvas:

1.2.4.5.8.6.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.8.6.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.8.6.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.8.6.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.8.6.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.9.   Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis): taip/ne (2)

1.2.4.5.9.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.9.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.9.3.   Įjungimo temperatūra (1): ... °C

1.2.4.5.9.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.9.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.10.   Pripildymo įrenginys arba rezervuaras: taip/ne (2)

1.2.4.5.10.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.10.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.10.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.10.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.10.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.11.   Lanksčiosios degalų tiekimo linijos: taip/ne (2)

1.2.4.5.11.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.11.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.11.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.11.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.11.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.12.   Slėgio ir temperatūros jutiklis (-iai): taip/ne (2)

1.2.4.5.12.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.12.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.12.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.12.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.12.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.13.   SGD filtras: taip/ne (2)

1.2.4.5.13.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.13.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.13.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.13.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.13.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.14.   Atbulinis vožtuvas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.14.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.14.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.14.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.14.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.14.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.15.   Šildymo sistemos prijungimas prie SGD/SkGD sistemos: taip/ne (2)

1.2.4.5.15.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.15.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.15.3.   Montavimo aprašas ir brėžiniai: ...

1.2.4.5.16.   Viršslėgio įtaisas (slėginis): taip/ne (2)

1.2.4.5.16.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.16.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.16.3.   Aktyvinimo slėgis (1): ... MPa

1.2.4.5.16.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.16.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.17.   Degalų tiekimo linija: taip/ne (2)

1.2.4.5.17.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.17.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.17.3.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.17.4.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.17.5.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.18.   Šilumokaitis-garintuvas: taip/ne (2) ...

1.2.4.5.18.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.18.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.18.3.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.18.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.18.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.18.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.19.   Gamtinių dujų detektorius: taip/ne (2)

1.2.4.5.19.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.19.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.19.3.   Brėžiniai: ...

1.2.4.5.19.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.4.5.19.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.19.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ... °C

1.2.4.5.19.7.   Nustatytos vertės ...

1.2.4.5.20.   SkGD pripildymo rezervuaras: taip/ne (2)

1.2.4.5.20.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.20.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.20.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.20.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.20.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.21.   SkGD slėgio valdymo reguliatorius (-iai): taip/ne (2)

1.2.4.5.21.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.21.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.21.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.21.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.21.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.22.   SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis (-iai): taip/ne (2)

1.2.4.5.22.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.22.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.22.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.22.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.22.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.23.   SkGD rankinis vožtuvas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.23.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.23.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.23.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.23.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.23.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.24.   SkGD automatinis vožtuvas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.24.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.24.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.24.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.24.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.24.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.25.   SkGD atbulinis vožtuvas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.25.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.25.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.25.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.25.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.25.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.26.   SkGD viršslėgio vožtuvas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.26.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.26.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.26.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.26.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.26.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.27.   SkGD reguliavimo vožtuvas (-ai): taip/ne (2)

1.2.4.5.27.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.27.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.27.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.27.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.27.5.   Medžiaga: ...

1.2.4.5.28.   SkGD degalų siurblys (-iai): taip/ne (2)

1.2.4.5.28.1.   Markė (-s): ...

1.2.4.5.28.2.   Tipas (-ai): ...

1.2.4.5.28.3.   Aprašas: ...

1.2.4.5.28.4.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... kPa

1.2.4.5.28.5.   Vieta – SkGD bako viduje ar išorėje (2):

1.2.4.5.28.6.   Eksploatavimo temperatūros vertės (1): ...

1.2.4.5.29.   Kiti dokumentai: ...

1.2.4.5.29.1.   SGD sistemos/SkGD sistemos aprašas (2)

1.2.4.5.29.2.   Sistemos schema (elektrinės jungtys, vakuuminės jungtys, kompensavimo žarnos ir t. t.): ...

1.2.4.5.29.3.   Simbolio brėžinys: ...

1.2.4.5.29.4.   Reguliavimo duomenys: ...

1.2.4.5.29.5.   Benzinu varomos transporto priemonės sertifikatas, jei suteiktas: ...

1.2.5.   Aušinimo sistema: (skystis/oras) (2)

---

(1)  Nurodyti leidžiamąją nuokrypą.

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

---

2A PRIEDAS

SGD/SKGD KOMPONENTO TIPO PATVIRTINIMO ŽENKLO IŠDĖSTYMAS

(žr. šios taisyklės 7.2 punktą)

Image

Šis prie SGD ir (arba) SkGD komponento tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad šis komponentas yra patvirtintas Italijoje (E 3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jam suteiktas patvirtinimo numeris yra 012439. Pirmi du patvirtinimo numerio skaitmenys nurodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal taisyklės Nr. 110 su pakeitimais, padarytais 01 serijos pakeitimais, reikalavimus.

Raidė „L“ reiškia, kad produktas suderinamas su SkGD.

Raidė „M“ reiškia, kad produktas tinkamas naudoti vidutinėje temperatūroje.

Raidė „C“ reiškia, kad produktas tinkamas naudoti žemoje temperatūroje.

---

2B PRIEDAS

Image

Image

Papildymas

1.   Papildoma informacija apie SGD/SkGD komponentų tipo patvirtinimą pagal taisyklę Nr. 110

1.1.   Gamtinių dujų laikymo sistemos

1.1.1.   Talpykla (-os) arba balionas (-ai) (SGD sistemos atveju)

1.1.1.1.   Matmenys: ...

1.1.1.2.   Medžiaga: ...

1.1.2.   Bakas (-ai) arba indas (-ai) (SkGD sistemos atveju)

1.1.2.1.   Talpa: ...

1.1.2.2.   Medžiaga: ...

1.2.   Slėgmatis

1.2.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.2.2.   Medžiaga: ...

1.3.   Viršslėgio vožtuvas (išleidimo vožtuvas)

1.3.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.3.2.   Medžiaga: ...

1.4.   Automatinis vožtuvas (-ai)

1.4.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.4.2.   Medžiaga: ...

1.5.   Reguliavimo vožtuvas

1.5.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.5.2.   Medžiaga: ...

1.6.   Sandarusis gaubtas

1.6.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai): ... MPa

1.6.2.   Medžiaga: ...

1.7.   Slėgio reguliatorius (-iai):

1.7.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.7.2.   Medžiaga: ...

1.8.   Atbulinis vožtuvas (-ai)

1.8.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.8.2.   Medžiaga: ...

1.9.   Viršslėgio įtaisas (temperatūrinis)

1.9.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.9.2.   Medžiaga: ...

1.10.   Rankinis vožtuvas

1.10.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.10.2.   Medžiaga: ...

1.11.   Lanksčiosios degalų tiekimo linijos

1.11.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.11.2.   Medžiaga: ...

1.12.   Pripildymo įrenginys arba talpykla

1.12.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.12.2.   Medžiaga: ...

1.13.   Dujų purkštuvas (-ai)

1.13.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.13.2.   Medžiaga: ...

1.14.   Dujų srauto reguliatorius

1.14.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.14.2.   Medžiaga: ...

1.15.   Dujų ir oro maišytuvas

1.15.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.15.2.   Medžiaga: ...

1.16.   Elektroninis valdymo blokas

1.16.1.   Pagrindiniai programinės įrangos principai: ...

1.17.   Slėgio ir temperatūros jutiklis (-iai)

1.17.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.17.2.   Medžiaga: ...

1.18.   SGD filtras (-ai)

1.18.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.18.2.   Medžiaga: ...

1.19.   Viršslėgio įtaisas (slėginis)

1.19.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.19.2.   Medžiaga: ...

1.20.   Degalų tiekimo linija (-os)

1.20.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.20.2.   Medžiaga: ...

1.21.   Šilumokaitis (-čiai)-garintuvas (-ai)

1.21.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.21.2.   Medžiaga: ...

1.22.   Gamtinių dujų detektorius (-iai):

1.22.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.22.2.   Medžiaga ... MPa

1.23.   SkGD pripildymo rezervuaras (-ai)

1.23.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.23.2.   Medžiaga: ... MPa

1.24.   SkGD slėgio valdymo reguliatorius (-iai)

1.24.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.24.2.   Medžiaga: ... MPa

1.25.   SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklis (-iai)

1.25.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.25.2.   Medžiaga: ... MPa

1.26.   SkGD rankinis vožtuvas (-ai)

1.26.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.26.2.   Medžiaga: ...

1.27.   SkGD automatinis vožtuvas (-ai)

1.27.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.27.2.   Medžiaga: ... MPa

1.28.   SkGD atbulinis vožtuvas (-ai)

1.28.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.28.2.   Medžiaga: ... MPa

1.29.   SkGD viršslėgio vožtuvas (-ai)

1.29.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.29.2.   Medžiaga: ... MPa

1.30.   SkGD reguliavimo vožtuvas (-ai)

1.30.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.30.2.   Medžiaga: ... MPa

1.31.   SkGD degalų siurblys (-iai)

1.31.1.   Darbinis (-iai) slėgis (-iai) (1): ... MPa

1.31.2.   Medžiaga: ... MPa

---

(1)  Nurodyti leidžiamąją nuokrypą.

---

2C PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 17.2 punktą)

Image

Šis prie transporto priemonės tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad transporto priemonė dėl SGD/SkGD sistemos montavimo gamtinėms dujoms naudoti jos varymo sistemoje yra patvirtinta Italijoje (E3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jai suteikiamas patvirtinimo numeris yra 012439. Pirmi du patvirtinimo numerio skaitmenys nurodo, kad patvirtinimas suteiktas pagal taisyklės Nr. 110 su pakeitimais, padarytais 01 serijos pakeitimais, reikalavimus.

Raidė „L“ reiškia, kad produktas suderinamas su SkGD.

Raidė „M“ reiškia, kad produktas tinkamas naudoti vidutinėje temperatūroje.

Raidė „C“ reiškia, kad produktas tinkamas naudoti žemoje temperatūroje.

B PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 17.2 punktą)

Image

Šis prie transporto priemonės tvirtinamas patvirtinimo ženklas rodo, kad transporto priemonė dėl SGD/SkGD sistemos montavimo gamtinėms dujoms naudoti jos varymo sistemoje yra patvirtinta Italijoje (E3) pagal taisyklę Nr. 110, ir jai suteikiamas patvirtinimo numeris yra 012439. Pirmi du patvirtinimo numerio skaitmenys rodo, kad anuomet patvirtinimas buvo suteiktas pagal taisyklės Nr. 110 su 01 serijos pakeitimais reikalavimus, o į taisyklę Nr. 83 buvo įtraukti 05 serijos pakeitimai.

Raidė „L“ reiškia, kad produktas suderinamas su SkGD.

Raidė „M“ reiškia, kad produktas tinkamas naudoti vidutinėje temperatūroje.

Raidė „C“ reiškia, kad produktas tinkamas naudoti žemoje temperatūroje.

---

2D PRIEDAS

Image

---

3 PRIEDAS

GAMTINIŲ DUJŲ, KAIP AUTOMOBILIŲ DEGALŲ, LAIKYMAS

1.   TAIKYMO SRITIS

1.1.   3A priede nustatyti būtiniausi reikalavimai, taikomi lengviesiems daugkartiniams dujų balionams. Prie automobilių tvirtinami gabenamieji balionai yra skirti tik didelio slėgio suslėgtoms gamtinėms dujoms, naudojamoms kaip automobilių degalai, laikyti. Balionai gali būti gaminami iš visų rūšių plieno, aliuminio arba iš nemetalinių medžiagų, taikant projektą arba gamybos metodą, atitinkantį nurodytas eksploatavimo sąlygas. Šis priedas taip pat taikomas besiūlės ar virintinės konstrukcijos nerūdijančio plieno metaliniams įdėklams.

1.2.   3B priede nustatyti būtiniausi reikalavimai, taikomi transporto priemonėse naudojamiems daugkartiniams suskystintų gamtinių dujų (SkGD) bakams, ir būtini bandymo metodai.

3A PRIEDAS

DUJŲ BALIONAI. DIDELIO SLĖGIO AUTOMOBILIŲ GABENAMIEJI BALIONAI SUSLĖGTOMS GAMTINĖMS DUJOMS (SGD), KAIP AUTOMOBILIŲ DEGALAMS, LAIKYTI

1.   TAIKYMO SRITIS

Balionai, kuriems taikomas šis priedas, priskiriami prie 0 klasės, kaip nurodyta šios taisyklės 3 dalyje, ir yra:

| SGD-1 | metaliniai; |
| --- | --- |
| SGD-2 | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvyniota žiediniu būdu); |
| SGD-3 | su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniota); |
| SGD-4 | su nemetaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai kompozitas). |

SGD-1

metaliniai;

SGD-2

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (apvyniota žiediniu būdu);

SGD-3

su metaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai apvyniota);

SGD-4

su nemetaliniu įdėklu, armuotu derva impregnuotu ištisiniu pluoštu (ištisai kompozitas).

Eksploatavimo sąlygos, kurios veiktų balionus, išsamiai aprašytos šio priedo 4 dalyje. Šio priedo bandymai pagrįsti 20 MPa darbiniu slėgiu, atitinkančiu gamtinių dujų kaip degalų slėgį, nusistovėjusį 15 °C temperatūroje, ir 26 MPa didžiausiu pripildymo slėgiu. Dauginant iš atitinkamo pataisos koeficiento (santykio), galima būtų pritaikyti kitiems darbiniams slėgiams. Pavyzdžiui, veikiant 25 MPa darbinio slėgio sistemai, slėgio vertes reikės dauginti iš 1,25.

Baliono eksploatavimo trukmę turi nurodyti gamintojas ir ji gali būti skirtinga, atsižvelgiant į taikymo sritis. Eksploatavimo trukmės nustatymas pagrįstas tuo, kad balionai pildomi 1 000 kartų per metus, o mažiausias pripildymų skaičius yra 15 000. Ilgiausia eksploatavimo trukmė gali būti 20 metų.

Metalinių balionų ir balionų su metaliniais įdėklais eksploatavimo trukmė pagrįsta nuovargio įtrūkių didėjimo sparta. Kiekvieną balioną arba įdėklą būtina tirti ultragarsu arba lygiaverčiu būdu, siekiant nustatyti įtrūkius, kurių dydis būtų didesnis nei didžiausias leidžiamas dydis. Taikant šį būdą, galima optimizuoti transporto priemonėse naudojamų gamtinių dujų lengvųjų balionų projektavimą ir gamybą.

Ištisai iš kompozitų pagamintų balionų, turinčių nemetalinius neapkraunamus įdėklus, „saugaus eksploatavimo trukmė“ įrodoma, taikant nustatytus projektavimo metodus, konstrukcijos atitikties bandymus ir gamybos kontrolę.

2.   NUORODOS (ŽR. ŠIOS TAISYKLĖS 2 DALĮ)

3.   APIBRĖŽTYS (ŽR. ŠIOS TAISYKLĖS 4 DALĮ)

4.   EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS

4.1.   Bendrosios nuostatos

4.1.1.   Standartinės eksploatavimo sąlygos

Šiame punkte nurodytomis standartinėmis eksploatavimo sąlygomis remiamasi projektuojant, gaminant, tikrinant, bandant ir patvirtinant balionus, kurie neišardomai montuojami transporto priemonėje ir naudojami gamtinėms dujoms, kaip transporto priemonės degalams, laikyti aplinkos temperatūroje.

4.1.2.   Balionų naudojimas

Nurodytos eksploatavimo sąlygos yra skirtos ir informacijai apie tai, kaip pagal šią taisyklę pagamintus balionus galima saugiai naudoti, pateikti:

| a) | balionų gamintojams; |
| --- | --- |

a)

balionų gamintojams;

| b) | balionų savininkams; |
| --- | --- |

b)

balionų savininkams;

| c) | už balionų montavimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams; |
| --- | --- |

c)

už balionų montavimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams;

| d) | įrangos, naudojamos transporto priemonės balionams pripildyti, projektuotojams arba savininkams; |
| --- | --- |

d)

įrangos, naudojamos transporto priemonės balionams pripildyti, projektuotojams arba savininkams;

| e) | gamtinių dujų tiekėjams ir |
| --- | --- |

e)

gamtinių dujų tiekėjams ir

| f) | priežiūros institucijoms, sprendžiančioms balionų naudojimo teisinius klausimus. |
| --- | --- |

f)

priežiūros institucijoms, sprendžiančioms balionų naudojimo teisinius klausimus.

4.1.3.   Eksploatavimo trukmė

Saugaus balionų eksploatavimo trukmę turi nurodyti balionų projektuotojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Ilgiausia eksploatavimo trukmė gali būti 20 metų.

4.1.4.   Periodinis kartotinis tikrinimas

Rekomendacijas dėl periodinio kartotinio tikrinimo apžiūrint arba atliekant bandymus eksploatavimo laikotarpiu turi pateikti balionų gamintojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Siekiant nustatyti išorines pažaidas ir nusidėvėjimą, įskaitant nusidėvėjimą po tvirtinimo apkabomis, kiekvienas balionas turi būti apžiūrėtas bent kas 48 mėnesius nuo jo eksploatavimo pradžios transporto priemonėje (transporto priemonės registracijos) ir kiekvieną kartą pakartotinai montuojant. Apžiūrą turi atlikti priežiūros institucijos patvirtinta arba pripažinta kompetentinga administracija pagal gamintojo specifikacijas: jokiu atveju neturi būti eksploatuojami balionai be etiketės su privalomąja informacija arba su etiketėmis, kuriose privalomoji informacija yra neįskaitoma. Jei baliono identifikavimą gali patvirtinti gamintojas ir gamyklinis numeris, galima naudoti etiketės dublikatą, kuris leistų toliau eksploatuoti balioną.

4.1.4.1.   Balionai po transporto priemonės susidūrimo

Po transporto priemonės susidūrimo balionus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija, išskyrus atvejus, kai turinti jurisdikciją institucija nurodo kitaip. Visiškai nepažeistas dėl smūgio įvykus susidūrimui balionas gali būti toliau eksploatuojamas, kitu atveju balionas turi būti grąžintas gamintojui įvertinti.

4.1.4.2.   Ugnies paveikti balionai

Ugnies paveiktus balionus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija arba jie turi būti pripažinti netinkamais ir toliau nenaudojami.

4.2.   Didžiausi slėgiai

Baliono slėgis turi būti ribojamas taip:

| a) | ne didesnis kaip 20 MPa nusistovėjęs slėgis, nusistovėjus 15 °C temperatūrai; |
| --- | --- |

a)

ne didesnis kaip 20 MPa nusistovėjęs slėgis, nusistovėjus 15 °C temperatūrai;

| b) | 26 MPa iškart po pripildymo, neatsižvelgiant į temperatūrą. |
| --- | --- |

b)

26 MPa iškart po pripildymo, neatsižvelgiant į temperatūrą.

4.3.   Didžiausias pripildymo ciklų skaičius

Pagal projektą balionai pildomi iki 20 MPa (200 barų) nusistovėjusio slėgio 15 °C nusistovėjusioje dujų temperatūroje, ne daugiau kaip 1 000 kartų per eksploatavimo metus.

4.4.   Temperatūros intervalas

4.4.1.   Nusistovėjusi dujų temperatūra

Nusistovėjusi dujų temperatūra balione gali kisti nuo žemiausios – 40 °C temperatūros iki aukščiausios 65 °C temperatūros.

4.4.2.   Balionų temperatūros vertės

Baliono medžiagų temperatūra gali kisti nuo žemiausios – 40 °C temperatūros iki aukščiausios + 82 °C temperatūros.

Aukštesnė kaip + 65 °C temperatūra gali būti vietinė arba trumpalaikė, dujų temperatūra balione niekada neviršija + 65 °C, išskyrus 4.4.3 punkte nurodytas sąlygas.

4.4.3.   Laikinosios temperatūros vertės

Temperatūra pripildymo ir išleidimo metu gali neatitikti 4.4.1 punkte nurodytų ribinių verčių.

4.5.   Dujų sudėtis

Į gamtines dujas neturi būti specialiai pridedama metanolio ir (arba) glikolio. Balionai turėtų būti projektuojami taip, kad išlaikytų pripildymą gamtinėmis dujomis, atitinkančiomis kurią nors iš šių trijų sąlygų:

| a) | SAE J1616; |
| --- | --- |

a)

SAE J1616;

| b) | sausosios dujos.
  Vandens garų kiekis paprastai turėtų būti ribojamas mažesniu kaip 32 mg/m3 kiekiu, atitinkančiu – 9 °C rasos taško temperatūrą, veikiant 20 MPa slėgiui. Sausųjų dujų sudėtis neturėtų būti ribojama, išskyrus: | vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

b)

sausosios dujos.

Vandens garų kiekis paprastai turėtų būti ribojamas mažesniu kaip 32 mg/m3 kiekiu, atitinkančiu – 9 °C rasos taško temperatūrą, veikiant 20 MPa slėgiui. Sausųjų dujų sudėtis neturėtų būti ribojama, išskyrus:

vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: 23 mg/m3

| | deguonies: 1 % tūrio |
| --- | --- |

deguonies: 1 % tūrio

vandenilio neturi būti daugiau kaip 2 % tūrio, jei balionai pagaminti iš plieno, kurio ribinis tempiamasis stipris viršija 950 MPa.

| c) | drėgnosios dujos
  Dujos, turinčios vandens daugiau nei nurodyta b punkte, paprastai atitinka šias sudėties ribines vertes; | vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: 23 mg/m3 |
| --- | --- | --- |

c)

drėgnosios dujos

Dujos, turinčios vandens daugiau nei nurodyta b punkte, paprastai atitinka šias sudėties ribines vertes;

vandenilio sulfido ir kitų tirpių sulfidų: 23 mg/m3

| | deguonies: 1 % tūrio |
| --- | --- |

deguonies: 1 % tūrio

| | anglies dioksido: 4 % tūrio |
| --- | --- |

anglies dioksido: 4 % tūrio

| | vandenilio: 0,1 % tūrio |
| --- | --- |

vandenilio: 0,1 % tūrio

Jei dujos drėgnos, metaliniams balionams ir įdėklams apsaugoti būtina naudoti ne mažiau kaip 1 mg kompresorių alyvos vienam kg dujų.

4.6.   Išoriniai paviršiai

Balionai neprojektuojami taip, tarsi juos ilgą laiką galėtų veikti mechaniniai arba cheminiai veiksniai, pavyzdžiui, krovinio, kuris galėtų būti vežamas transporto priemone, protėkis arba stiprios trinties sukeltos pažaidos dėl kelio sąlygų, ir balionai turi atitikti pripažintus montavimo standartus. Tačiau baliono išorinius paviršius nenumatytai gali veikti:

| a) | vanduo dėl periodinio panardinimo arba purslai nuo kelio; |
| --- | --- |

a)

vanduo dėl periodinio panardinimo arba purslai nuo kelio;

| b) | druska dėl transporto priemonės eksploatavimo arti jūros arba jeigu naudojama druska ledui tirpinti; |
| --- | --- |

b)

druska dėl transporto priemonės eksploatavimo arti jūros arba jeigu naudojama druska ledui tirpinti;

| c) | ultravioletinė saulės spinduliuotė; |
| --- | --- |

c)

ultravioletinė saulės spinduliuotė;

| d) | žvyro dalelių smūgiai; |
| --- | --- |

d)

žvyro dalelių smūgiai;

| e) | tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos ir |
| --- | --- |

e)

tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos ir

| f) | automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas. |
| --- | --- |

f)

automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas.

4.7.   Dujų pralaidumas arba protėkis

Balionai ilgą laiką gali būti laikomi uždarose vietose. Projektuojant turi būti atsižvelgta į dujų pralaidumą per baliono sieneles arba protėkį tarp galinių jungčių ir įdėklo.

5.   PROJEKTO PATVIRTINIMAS

5.1.   Bendrosios nuostatos

Baliono projektuotojas kartu su prašymu dėl patvirtinimo tipo patvirtinimo institucijai turi pateikti šią informaciją:

| a) | pareiškimą dėl eksploatavimo (5.2 punktas); |
| --- | --- |

a)

pareiškimą dėl eksploatavimo (5.2 punktas);

| b) | projekto duomenis (5.3 punktas); |
| --- | --- |

b)

projekto duomenis (5.3 punktas);

| c) | gamybos duomenis (5.4 punktas); |
| --- | --- |

c)

gamybos duomenis (5.4 punktas);

| d) | informaciją apie kokybės sistemą (5.5 punktas); |
| --- | --- |

d)

informaciją apie kokybės sistemą (5.5 punktas);

| e) | trūkimo charakteristikas ir neardomosios kontrolės (angl. NDE) defektų dydį (5.6 punktas); |
| --- | --- |

e)

trūkimo charakteristikas ir neardomosios kontrolės (angl. NDE) defektų dydį (5.6 punktas);

| f) | specifikacijos lapą (5.7 punktas); |
| --- | --- |

f)

specifikacijos lapą (5.7 punktas);

| g) | papildomus patvirtinamuosius duomenis (5.8 punktas). |
| --- | --- |

g)

papildomus patvirtinamuosius duomenis (5.8 punktas).

Jei balionai suprojektuoti pagal standartą ISO 9809, nereikalaujama pateikti 5.3.2 punkte nurodytos įtempių analizės ataskaitos arba 5.6 punkte nurodytos informacijos.

5.2.   Pareiškimas dėl eksploatavimo

Šio pareiškimo dėl eksploatavimo tikslas – pateikti nurodymus balionų naudotojams ir montuotojams, be to, informuoti tipo patvirtinimo instituciją arba jos paskirtąjį atstovą. Pareiškime dėl eksploatavimo turi būti šie duomenys:

| a) | patvirtinimas, kad šios konstrukcijos balionas yra tinkamas naudoti visą baliono eksploatavimo trukmę 4 dalyje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

patvirtinimas, kad šios konstrukcijos balionas yra tinkamas naudoti visą baliono eksploatavimo trukmę 4 dalyje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis;

| b) | eksploatavimo trukmė; |
| --- | --- |

b)

eksploatavimo trukmė;

| c) | būtiniausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

būtiniausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai;

| d) | reikalingi viršslėgio įtaisai ir (arba) izoliacija; |
| --- | --- |

d)

reikalingi viršslėgio įtaisai ir (arba) izoliacija;

| e) | reikalingos, bet nepateiktos tvirtinimo priemonės, apsauginės dangos ir t. t.; |
| --- | --- |

e)

reikalingos, bet nepateiktos tvirtinimo priemonės, apsauginės dangos ir t. t.;

| f) | baliono konstrukcijos aprašas; |
| --- | --- |

f)

baliono konstrukcijos aprašas;

| g) | visa kita informacija, būtina saugiam baliono naudojimui ir tikrinimui užtikrinti. |
| --- | --- |

g)

visa kita informacija, būtina saugiam baliono naudojimui ir tikrinimui užtikrinti.

5.3.   Projekto duomenys

5.3.1.   Brėžiniai

Brėžiniuose nurodomi bent šie duomenys:

| a) | antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma; |
| --- | --- |

a)

antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma;

| b) | šios taisyklės ir balionų tipo nuoroda; |
| --- | --- |

b)

šios taisyklės ir balionų tipo nuoroda;

| c) | visi matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant išsamią informaciją apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausius storius ir apie angas; |
| --- | --- |

c)

visi matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant išsamią informaciją apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausius storius ir apie angas;

| d) | balionų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą; |
| --- | --- |

d)

balionų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą;

| e) | medžiagų specifikacijos, kartu nurodant mažiausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių diapazonus ir apibrėžtą kietumo diapazoną, jei tai būtų metaliniai balionai arba metaliniai įdėklai; |
| --- | --- |

e)

medžiagų specifikacijos, kartu nurodant mažiausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių diapazonus ir apibrėžtą kietumo diapazoną, jei tai būtų metaliniai balionai arba metaliniai įdėklai;

| f) | kiti duomenys, pavyzdžiui, savaiminio apspaudimo slėgio diapazonas, mažiausias bandymo slėgis, apsaugos nuo gaisro sistemos ir išorinės apsauginės dangos detalės. |
| --- | --- |

f)

kiti duomenys, pavyzdžiui, savaiminio apspaudimo slėgio diapazonas, mažiausias bandymo slėgis, apsaugos nuo gaisro sistemos ir išorinės apsauginės dangos detalės.

5.3.2.   Įtempių analizės ataskaita

Turi būti pateikta įtempių analizė galinių elementų metodu arba kitu būdu;

Pateikiama lentelė, kurioje būtų apibendrinti ataskaitoje apskaičiuoti įtempiai.

5.3.3.   Medžiagų bandymo duomenys

Pateikiamas išsamus konstrukcijai naudojamų medžiagų ir medžiagų savybių leidžiamosios nuokrypos verčių aprašas. Be to, turi būti pateikti bandymų duomenys, apibūdinantys medžiagų mechanines savybes ir medžiagų tinkamumą 4 dalyje nurodytomis sąlygomis.

5.3.4.   Konstrukcijos tinkamumo bandymų duomenys

Turi būti nurodyta, kad balionų medžiaga, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas atitinka jų numatytą paskirtį, vykdant konkrečios konstrukcijos balionų bandymų reikalavimus, kai bandymai atliekami pagal tam tikrus bandymo metodus, detaliai aprašytus šio priedo A priedėlyje.

Be to, bandymų duomenų dokumentuose turi būti nurodyti kiekvieno bandomojo baliono matmenys, sienelių storis ir masė.

5.3.5.   Apsauga nuo gaisro

Turi būti nurodytas viršslėgio įtaisų, kurie šio priedo A priedėlio A.15 skirsnyje aprašytomis gaisro sąlygomis apsaugotų balioną nuo staigaus trūkimo, išdėstymas. Bandymų duomenys turi pagrįsti nurodytos apsaugos nuo gaisro sistemos efektyvumą.

5.3.6.   Balionų laikikliai

Pateikiama išsami informacija apie balionų laikiklius arba reikalavimus tvirtinimui pagal šio priedo 6.11 punkto reikalavimus.

5.4.   Gamybos duomenys

Turi būti pateiktos visos gamybos procesų, neardomosios kontrolės, gamybinių bandymų ir partijos bandymų detalės; turi būti nurodytos visų gamybos procesų, pavyzdžiui, terminio apdorojimo, galų formavimo, dervos mišinio santykio, gijų vyniojimo įtempimo ir greičio, kietėjimo trukmių ir temperatūros, savaiminio apspaudimo, procedūros; be to, turi būti nurodyta paviršiaus apdaila, sriegių duomenys, priimtinumo kriterijai pagal tyrimo ultragarsu (arba lygiaverčius) duomenis ir didžiausias partijos bandymams imamos partijos dydis.

5.5.   (Paliktas tuščias)

5.6.   Atsparumo trūkimui charakteristikos ir NDE defektų dydis

5.6.1.   Atsparumo trūkimui charakteristikos

Gamintojas turi pateikti konstrukcijos protėkio prieš atsirandant trūkiui charakteristikas, kaip aprašyta 6.7 punkte.

5.6.2.   NDE defektų dydis

Taikydamas 6.15.2 punkte aprašytą metodą, gamintojas turi nustatyti didžiausią defektų, atsirandančių atliekant neardomąją kontrolę, dydį. Tai gali apsaugoti balioną nuo gedimų dėl nuovargio arba dėl trūkimo baliono eksploatavimo laikotarpiu.

5.7.   Specifikacijos lapas

Specifikacijos lape turi būti kiekvienos konstrukcijos baliono dokumentų, kuriuose būtų pateikta 5.1 punkte nurodyta informacija, suvestinė. Nurodoma kiekvieno dokumento antraštė, nuorodos numeris, pirminio leidimo, naujos redakcijos ir variantų numeriai ir datos. Visi dokumentai turi būti leidėjo pasirašyti arba patvirtinti parašu. Specifikacijos lapui suteikiamas numeris, kuris gali būti panaudotas baliono projektui žymėti, ir naujos redakcijos numeriai, jei taikoma, ir ant lapo turi būti už projektą atsakingo inžinieriaus parašas. Specifikacijos lape turi būti palikta vietos antspaudui, rodančiam projekto patvirtinimą.

5.8.   Papildomi patvirtinamieji duomenys

Prireikus pateikiami papildomi duomenys, kurie patvirtintų paraišką, pavyzdžiui, duomenys apie naudoti siūlomų medžiagų eksploatavimo istoriją arba konkrečios konstrukcijos baliono naudojimą kitomis eksploatavimo sąlygomis.

5.9.   Patvirtinimas ir sertifikavimas

5.9.1.   Tikrinimas ir bandymas

Reikalaujama atlikti atitikties įvertinimą pagal šios taisyklės 9 dalies nuostatas.

Siekiant užtikrinti balionų atitiktį šiai tarptautinei taisyklei, jie turi būti tipo patvirtinimo institucijos tikrinami pagal 6.13 ir 6.14 dalis.

5.9.2.   Bandymų sertifikatas

Jei prototipo bandymo pagal 6.13 punktą rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, tipo patvirtinimo institucija išduoda bandymų sertifikatą. Bandymų sertifikato pavyzdys pateiktas šio priedo D priedėlyje.

5.9.3.   Partijos priėmimo sertifikatas

Tipo patvirtinimo institucija parengia priėmimo sertifikatą, kaip nurodyta šio priedo D priedėlyje.

6.   REIKALAVIMAI, TAIKOMI VISŲ TIPŲ BALIONAMS

6.1.   Bendrosios nuostatos

Šie reikalavimai paprastai taikomi balionų tipams, nurodytiems šio priedo 7–10 dalyse. Projektuojant balionus turi būti atsižvelgta į visus svarbius aspektus, kurie yra būtini, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pagal projektą pagamintas balionas per nurodytą eksploatavimo laikotarpį atitiktų paskirtį; SGD-1 tipo plieniniai balionai, suprojektuoti pagal standartą ISO 9809 ir atitinkantys visus jame nurodytus reikalavimus, turi atitikti tik 6.3.2.4 punkto ir 6.9–6.13 punktų reikalavimus.

6.2.   Konstrukcija

Šioje taisyklėje nepateikiamos konstravimo formulės, leidžiamieji įtempiai arba deformavimas, bet reikalaujama nustatyti projekto atitiktį atliekant atitinkamus apskaičiavimus ir įrodyti, kad balionai gali nuolat išlaikyti šioje taisyklėje nurodytus medžiagų, konstrukcijos tinkamumo, gamybos ir partijos bandymus; visi projektai turi užtikrinti „protėkio prieš atsirandant trūkiui“ irimo būdą esant leidžiamam slėginių dalių charakteristikų blogėjimui įprastu eksploatavimo laikotarpiu. Jei atsiranda metalinių balionų arba metalinių įdėklų protėkis, jo priežastis turi būti tik nuovargio įtrūkio didėjimas.

6.3.   Medžiagos

6.3.1.   Naudojamos medžiagos turi atitikti šio priedo 4 dalyje nurodytas eksploatavimo sąlygas. Pagal projektą neturi būti nesuderinamų medžiagų, kurios galėtų liestis. Konstrukcijos tinkamumo dėl medžiagų bandymai apibendrinti 6.1 lentelėje.

6.3.2.   Plienas

6.3.2.1.   Sudėtis

Plienas turi būti aliuminiu ir (arba) siliciu redukuotas plienas ir turi būti gaminamas taikant iš esmės smulkiagrūdės struktūros išgavimo metodus. Turi būti nurodyta cheminė visų plieno rūšių sudėtis ir nurodyti bent tokie duomenys:

| a) | anglies, mangano, aliuminio ir silicio kiekis visais atvejais; |
| --- | --- |

a)

anglies, mangano, aliuminio ir silicio kiekis visais atvejais;

| b) | nikelio, chromo, molibdeno, boro ir vanadžio ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis. Šie ribiniai kiekiai neturi būti viršyti atliekant liejinių analizę:







  Tempiamasis stipris | < 950 MPa | ≥ 950 MPa |
| --- | --- | --- | --- |
| Siera | 0,020 % | 0,010 % |
| Fosforas | 0,020 % | 0,020 % |
| Siera ir fosforas | 0,030 % | 0,025 % |

b)

nikelio, chromo, molibdeno, boro ir vanadžio ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis. Šie ribiniai kiekiai neturi būti viršyti atliekant liejinių analizę:

Tempiamasis stipris

< 950 MPa

≥ 950 MPa

Siera

0,020 %

0,010 %

Fosforas

0,020 %

0,020 %

Siera ir fosforas

0,030 %

0,025 %

Jeigu naudojamas anglinis boro plienas, turi būti atliekamas tik pirmo ir paskutinio kiekvieno plieno liejimo luito arba plokštės užgrūdinamumo bandymas pagal standartą ISO 642. Kietumo, išmatuoto 7,9 mm atstumu nuo grūdinamojo galo, diapazonas turi būti 33–53 HRC arba 327–560 HV ir kietumas turi būti sertifikuotas medžiagos gamintojo.

6.3.2.2.   Tempiamosios savybės

Pagaminto baliono arba įdėklo plieno mechaninės savybės turi būti nustatytos pagal A.1 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Plieno pailgėjimas turi būti bent 14 %.

6.3.2.3.   Atsparumo smūginėms apkrovoms savybės

Pagaminto baliono arba įdėklo plieno atsparumo smūginėms apkrovoms savybės turi būti nustatytos pagal A.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Atsparumo smūginėms apkrovoms vertės neturi būti mažesnės nei nurodyta šio priedo 6.2 lentelėje.

6.3.2.4.   Lenkimo savybės

Pagaminto įdėklo virintinio nerūdijančio plieno lenkimo savybės nustatomos pagal A.3 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

6.3.2.5.   Makroskopinis suvirinimo siūlių tyrimas

Kiekvieno suvirinimo procedūros tipo atveju atliekamas makroskopinis suvirinimo siūlių tyrimas. Turi būti nustatytas visiškas suvirinimas ir neturi būti jokių surinkimo klaidų ar nepriimtinų defektų, kaip nurodyta standarte „EN ISO 5817“ C lygmens atveju.

6.3.2.6.   Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje

Jei nurodyta viršutinė ribinė plieno tempiamojo stiprio vertė yra didesnė kaip 950 MPa, pagaminto baliono plienas turi būti bandomas atliekant atsparumo pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje bandymą pagal šio priedo A priedėlio A.3 skirsnį ir turi atitikti ten nurodytus reikalavimus.

6.3.3.   Aliuminis

6.3.3.1.   Sudėtis

Aliuminio lydiniai turi būti nurodyti taikant Aliuminio asociacijos praktiką tam tikrai lydinių sistemai apibūdinti. Švino ir bismuto priemaišų ribinės vertės visuose aliuminio lydiniuose neturi būti didesnės kaip 0,003 %.

6.3.3.2.   Korozijos bandymai

Aliuminio lydiniai turi atitikti pagal A.4 skirsnį (šio priedo A priedėlis) atliktų korozijos bandymų reikalavimus.

6.3.3.3.   Pleišėjimas dėl ilgalaikės apkrovos

Aliuminio lydiniai turi atitikti pagal A.5 skirsnį (šio priedo A priedėlis) atliktų pleišėjimo dėl ilgalaikės apkrovos bandymų reikalavimus.

6.3.3.4.   Tempiamosios savybės

Pagaminto baliono aliuminio lydinio mechaninės savybės turi būti nustatytos pagal A.1 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Aliuminio pailgėjimas turi būti bent 12 %.

6.3.4.   Dervos

6.3.4.1.   Bendrosios nuostatos

Termoreaktyvioji arba termoplastinė derva gali būti naudojama kaip rišiklis. Tinkamų rišamųjų medžiagų pavyzdžiai yra epoksidinė derva, modifikuota epoksidinė derva, poliesterio ir vinilesterio termoreaktyvieji plastikai ir polietileno bei poliamido termoplastinės medžiagos;

6.3.4.2.   Šlyties stipris

Dervos turi būti bandomos pagal A.26 skirsnyje (šio priedo A priedėlis) nurodytus reikalavimus ir juos atitikti.

6.3.4.3.   Stiklėjimo temperatūra

Dervos stiklėjimo temperatūra turi būti nustatyta pagal standartą ASTM D3418.

6.3.5.   Pluoštai

Konstrukcijai armuoti naudojamų medžiagų tipai turi būti stiklo, aramidinis arba anglies pluoštas. Jeigu naudojama anglies pluošto armatūra, konstrukcijoje turi būti numatyta priemonių, kad būtų užkirstas kelias metalinių baliono komponentų elektrocheminei korozijai. Gamintojas turi saugoti paskelbtų kompozitų specifikacijų, medžiagų gamintojų laikymo rekomendacijų, sąlygų ir laikymo trukmės bylas ir medžiagų gamintojo liudijimą, kad kiekviena partija atitinka nurodytų specifikacijų reikalavimus. Pluoštų gamintojas turi paliudyti, kad pluoštinių medžiagų savybės atitinka gamintojo produkto specifikacijas.

6.3.6.   Plastikiniai įdėklai

Takumo riba tempiant ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti nustatyti pagal A.22 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Bandymais turi būti patvirtintos plastikinių įdėklų medžiagos tąsumo savybės – 50 °C arba žemesnėje temperatūroje ir įrodyta jų atitiktis gamintojo nurodytoms vertėms; polimerinė medžiaga turi būti suderinama su šio priedo 4 dalyje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Minkštėjimo temperatūra, nustatyta pagal A.23 skirsnyje (šio priedo A priedėlis) aprašytą metodą, turi būti bent 90 °C, lydymosi temperatūra – bent 100 °C.

6.4.   Bandymo slėgis

Mažiausias gamyboje naudojamas bandymo slėgis turi būti 30 MPa;

6.5.   Trūkstamieji slėgiai ir pluošto įtempių santykiai

Visų tipų balionų mažiausias tikrasis trūkimo slėgis turi būti ne mažesnis kaip šio priedo 6.3 lentelėje pateiktos vertės. SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių kompozitinis apvyniojimas projektuojamas taip, kad užtikrintų didelį patikimumą ilgalaikės ir ciklinės apkrovos sąlygomis. Šis patikimumas turi būti užtikrinamas atitinkant arba viršijant kompozitinės armatūros įtempių santykio vertes, pateiktas šio priedo 6.3 lentelėje. Įtempių santykis apibrėžiamas kaip pluošto įtempio, veikiant nurodytam mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir pluošto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo. Trūkimo santykis apibrėžiamas kaip tikrasis baliono trūkstamojo slėgio ir darbinio slėgio dalmuo; SGD-4 tipo modeliams įtempių santykis lygus trūkimo santykiui; SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams (metalinis įdėklas, kompozitinis apvyniojimas) įtempių santykių apskaičiavimus turi sudaryti:

| a) | analizės metodas, tinkamas taikyti netiesinių savybių medžiagoms (specialios paskirties kompiuterinė programa arba galinių elementų analizės programa); |
| --- | --- |

a)

analizės metodas, tinkamas taikyti netiesinių savybių medžiagoms (specialios paskirties kompiuterinė programa arba galinių elementų analizės programa);

| b) | įdėklo medžiagos tampriųjų-plastinių įtempių ir deformavimo santykio kreivė turi būti žinoma ir teisingai modeliuojama; |
| --- | --- |

b)

įdėklo medžiagos tampriųjų-plastinių įtempių ir deformavimo santykio kreivė turi būti žinoma ir teisingai modeliuojama;

| c) | mechaninės kompozitinių medžiagų savybės turi būti teisingai modeliuojamos; |
| --- | --- |

c)

mechaninės kompozitinių medžiagų savybės turi būti teisingai modeliuojamos;

| d) | turi būti daromi apskaičiavimai esant: savaiminio apspaudimo, nuliniam po savaiminio apspaudimo, darbiniam ir mažiausiam trūkimo slėgiams; |
| --- | --- |

d)

turi būti daromi apskaičiavimai esant: savaiminio apspaudimo, nuliniam po savaiminio apspaudimo, darbiniam ir mažiausiam trūkimo slėgiams;

| e) | analizuojant turi būti atsižvelgta į išankstinius įtempius dėl vyniojimo įtempimo; |
| --- | --- |

e)

analizuojant turi būti atsižvelgta į išankstinius įtempius dėl vyniojimo įtempimo;

| f) | turi būti pasirinktas toks mažiausias trūkimo slėgis, kad apskaičiuoto įtempio, veikiant mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir apskaičiuoto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo atitiktų naudojamo pluošto įtempių santykio reikalavimus; |
| --- | --- |

f)

turi būti pasirinktas toks mažiausias trūkimo slėgis, kad apskaičiuoto įtempio, veikiant mažiausiam trūkstamajam slėgiui, ir apskaičiuoto įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, dalmuo atitiktų naudojamo pluošto įtempių santykio reikalavimus;

| g) | atliekant balionų su mišriojo tipo armatūra (iš dviejų arba daugiau skirtingų tipų pluoštų) įtempių analizę, apkrovos pasiskirstymas tarp skirtingų pluoštų turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į skirtingus pluoštų tamprumo modulius. Kiekvieno atskiro pluošto įtempių santykio reikalavimai turi atitikti šio priedo 6.3 lentelėje nurodytas vertes. Be to, įtempių santykius galima tikrinti naudojant tenzometrus. Priimtinas metodas aprašytas šio priedo informaciniame E priedėlyje. |
| --- | --- |

g)

atliekant balionų su mišriojo tipo armatūra (iš dviejų arba daugiau skirtingų tipų pluoštų) įtempių analizę, apkrovos pasiskirstymas tarp skirtingų pluoštų turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į skirtingus pluoštų tamprumo modulius. Kiekvieno atskiro pluošto įtempių santykio reikalavimai turi atitikti šio priedo 6.3 lentelėje nurodytas vertes. Be to, įtempių santykius galima tikrinti naudojant tenzometrus. Priimtinas metodas aprašytas šio priedo informaciniame E priedėlyje.

6.6.   Įtempių analizė

Įtempių analizė atliekama siekiant pagrįsti mažiausią skaičiuojamąjį sienelių storį. Ji apima įtempių kompozitinės konstrukcijos įdėkluose ir pluoštuose nustatymą.

6.7.   Protėkio prieš atsirandant trūkiui (PPT) įvertinimas

Pateikiamos SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipų balionų protėkio prieš atsirandant trūkiui (PTT) charakteristikos. PTT charakteristikų bandymas atliekamas pagal A.6 skirsnį (šio priedo A priedėlis). PTT charakteristikų pateikti nereikia, jei baliono konstrukcija užtikrina didesnį kaip 45 000 slėgio ciklų ilgaamžiškumą dėl nuovargio, bandant pagal A.13 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Į šio priedo F priedėlį įtraukti du PTT įvertinimo metodai.

6.8.   Tikrinimas ir bandymas

Vykdant gamybinį tikrinimą nurodomos programos ir procedūros, skirtos:

| a) | gamybiniam tikrinimui, bandymams ir priimtinumo kriterijams, taip pat |
| --- | --- |

a)

gamybiniam tikrinimui, bandymams ir priimtinumo kriterijams, taip pat

| b) | periodinei eksploatavimo kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių balionų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 4.1.4 punkto reikalavimus, jei jų nepakeičia tipo patvirtinimo institucija. Gamintojas nustato defektų turinčių balionų bandymo slėgio ciklų rezultatais pagrįstus atmestinumo kriterijus, kurie taikomi atliekant pakartotinę kontrolę. Gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo pateiktos šio priedo G priedėlyje. |
| --- | --- |

b)

periodinei eksploatavimo kontrolei, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių balionų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 4.1.4 punkto reikalavimus, jei jų nepakeičia tipo patvirtinimo institucija. Gamintojas nustato defektų turinčių balionų bandymo slėgio ciklų rezultatais pagrįstus atmestinumo kriterijus, kurie taikomi atliekant pakartotinę kontrolę. Gamintojo nurodymai dėl balionų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo pateiktos šio priedo G priedėlyje.

6.9.   Apsauga nuo gaisro

Visi balionai turi būti apsaugoti nuo gaisro viršslėgio įtaisais. Balionas, jo gamybai naudotos medžiagos, viršslėgio įtaisai ir visos papildomos izoliacinės arba apsauginės medžiagos projektuojamos kartu, siekiant užtikrinti reikiamą saugą gaisro sąlygomis, kai atliekamas bandymas, nurodytas A.15 skirsnyje (šio priedo A priedėlis).

Viršslėgio įtaisai turi būti bandomi pagal A.24 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

6.10.   Angos

6.10.1.   Bendrosios nuostatos

Angas leidžiama numatyti tik balionų galvutėse. Angų vidurio linija turi sutapti su baliono išilgine ašimi. Sriegiai turi būti glotniai įsriegti, lygūs, be paviršiaus netolygumų ir atitikti matmenis.

6.11.   Balionų laikikliai

Gamintojas turi nurodyti priemones balionui tvirtinti jį montuojant transporto priemonėje. Be to, gamintojas turi pateikti laikiklio pritvirtinimo nurodymus, įskaitant veržimo jėgą ir sukimo momentą reikiamai įtvirtinimo įražai užtikrinti, tačiau nesukeliant nepriimtino įtempio balione arba nepažeidžiant baliono paviršiaus.

6.12.   Išorės apsauga nuo aplinkos

Balionų išorinis paviršius turi atitikti A.14 skirsnyje (šio priedo A priedėlis) nurodytus aplinkos poveikio bandymo sąlygų reikalavimus. Išorinio paviršiaus apsaugą galima užtikrinti šiais būdais:

| a) | paviršiaus apdaila, užtikrinanti atitinkamą apsaugą (pvz., ant aliuminio užpurkštas metalas, anodavimas); |
| --- | --- |

a)

paviršiaus apdaila, užtikrinanti atitinkamą apsaugą (pvz., ant aliuminio užpurkštas metalas, anodavimas);

| b) | naudojant tinkamą pluoštą ir rišamąją medžiagą (pvz., anglies pluoštą dervoje) arba |
| --- | --- |

b)

naudojant tinkamą pluoštą ir rišamąją medžiagą (pvz., anglies pluoštą dervoje) arba

| c) | apsaugine danga (pvz., organinė danga, dažai), kuri turi atitikti A.9 skirsnio (šio priedo A priedėlis) reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

apsaugine danga (pvz., organinė danga, dažai), kuri turi atitikti A.9 skirsnio (šio priedo A priedėlis) reikalavimus.

Visos balionų dangos turi būti tokios, kad dengimo procesas neigiamai nepaveiktų baliono mechaninių savybių. Danga projektuojama taip, kad būtų lengviau atlikti kontrolę eksploatuojant, ir gamintojas turi pateikti rekomendacijas dėl dangos, kad atliekant minėtą kontrolę nebūtų pažeistas baliono vientisumas.

Gamintojams rekomenduojama, kad aplinkosauginio veiksmingumo bandymas dangų sistemų tinkamumui įvertinti būtų pateiktasis šio priedo informaciniame H priedėlyje.

6.13.   Konstrukcijos tinkamumo bandymai

Norint patvirtinti kiekvieną balionų tipą, turi būti įrodyta, kad medžiagos, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas yra tinkami pagal jų numatytą paskirtį, vykdant atitinkamus šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų medžiagų tinkamumo bandymų ir šio priedo 6.4 lentelėje apibendrintų balionų tinkamumo bandymų reikalavimus, kai visi bandymai atliekami taikant atitinkamus bandymų metodus, aprašytus šio priedo A priedėlyje. Bandomieji balionai arba įdėklai parenkami ir bandymai atliekami stebint kompetentingai institucijai. Jei balionų arba įdėklų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti įforminti dokumentais.

6.14.   Atrankinis gaminių partijos tyrimas

Balionų partijos, sudarytos iš tam tikro tipo balionų, šiame priede nurodytas atrankinis tyrimas turi būti atliekamas balionams arba įdėklams, paimtiems iš kiekvienos pagamintų balionų arba įdėklų partijos. Be to, galima naudoti terminiu būdu apdorotus etaloninius bandinius, kurių atitiktis pagamintiems balionams arba įdėklams būtų įrodyta. Atrankinis gaminių partijos tyrimas, atliekamas su kiekvieno tipo balionai, yra nurodytas šio priedo 6.5 lentelėje.

6.15.   Gamybos tikrinimai ir bandymai

6.15.1.   Bendrosios nuostatos

Turi būti tikrinami ir bandomi visi pagaminti partijos balionai. Turi būti tiriamas kiekvienas gaminamas ir pagamintas balionas taikant šias priemones:

| a) | metalinių balionų ir įdėklų tyrimą ultragarsu (arba patvirtintu lygiaverčiu metodu) pagal standarto BS 5045 1 dalies B priedą arba patvirtintu lygiaverčiu metodu, siekiant patvirtinti, kad didžiausias esamų defektų dydis yra mažesnis nei projekte nurodytas dydis; |
| --- | --- |

a)

metalinių balionų ir įdėklų tyrimą ultragarsu (arba patvirtintu lygiaverčiu metodu) pagal standarto BS 5045 1 dalies B priedą arba patvirtintu lygiaverčiu metodu, siekiant patvirtinti, kad didžiausias esamų defektų dydis yra mažesnis nei projekte nurodytas dydis;

| b) | tikrinimą, kad pagaminto baliono ir visų įdėklų bei apvyniojimo svarbiausi matmenys ir masė atitinka skaičiuojamųjų leidžiamųjų nuokrypų vertes; |
| --- | --- |

b)

tikrinimą, kad pagaminto baliono ir visų įdėklų bei apvyniojimo svarbiausi matmenys ir masė atitinka skaičiuojamųjų leidžiamųjų nuokrypų vertes;

| c) | atitikties nurodytai paviršiaus apdailai tikrinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į giliojo tempimo paviršius ir kaltų arba centrifugavimu lietų galinių gaubtų kaklelio arba viršutinės gaubtosios dalies klostes arba įdubas arba į angas; |
| --- | --- |

c)

atitikties nurodytai paviršiaus apdailai tikrinimą, ypatingą dėmesį kreipiant į giliojo tempimo paviršius ir kaltų arba centrifugavimu lietų galinių gaubtų kaklelio arba viršutinės gaubtosios dalies klostes arba įdubas arba į angas;

| d) | ženklų patikrinimą; |
| --- | --- |

d)

ženklų patikrinimą;

| e) | metalinių balionų ir įdėklų kietumo bandymus pagal A.8 skirsnį (šio priedo A priedėlis), kurie turi būti atlikti po galutinio terminio apdorojimo, ir tokiu būdu nustatytos vertės turi atitikti projektui nurodytą diapazoną; |
| --- | --- |

e)

metalinių balionų ir įdėklų kietumo bandymus pagal A.8 skirsnį (šio priedo A priedėlis), kurie turi būti atlikti po galutinio terminio apdorojimo, ir tokiu būdu nustatytos vertės turi atitikti projektui nurodytą diapazoną;

| f) | bandymus hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (šio priedo A priedėlis). |
| --- | --- |

f)

bandymus hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

Svarbiausių kiekvieno baliono gamybos tikrinimo reikalavimų suvestinė pateikta šio priedo 6.6 lentelėje.

6.15.2.   Didžiausias defektų dydis

Turi būti nustatytas didžiausias SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių defektų dydis bet kurioje metalinio baliono arba metalinio įdėklo vietoje, kuris per nurodytą eksploatavimo laikotarpį nepadidėtų iki ribinio dydžio. Kritinis defektų dydis apibrėžiamas kaip ribinis viso (baliono arba įdėklo) sienelės storio defektas, kuriam atsiradus laikomos dujos galėtų ištekėti, kai balionas nėra įtrūkęs. Defektų dydžiai, kaip atmestinumo kriterijai tiriant ultragarsu arba taikant lygiavertį metodą, turi būti mažesni nei didžiausi leidžiami defektų dydžiai. Dėl SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių daroma prielaidą, kad kompozitas neturi būti pažeidžiamas dėl kokių nors su laiku susijusių priežasčių; leidžiamasis defektų dydis atliekant NDE turi būti nustatytas atitinkamu metodu. Du tokie metodai yra aprašyti šio priedo informaciniame F priedėlyje.

6.16.   Neatitiktis bandymų reikalavimams

Neatitikties bandymų reikalavimams atveju turi būti atliekamas pakartotinis bandymas arba pakartotinis terminis apdorojimas tokiu būdu:

| a) | jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama; |
| --- | --- |

a)

jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama;

| b) | jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų. |
| --- | --- |

b)

jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų.

Jei manoma, kad neatitikties priežastis – taikomas terminis apdorojimas, gamintojas gali papildomai termiškai apdoroti visus partijos balionus.

Jei neatitiktis nesusijusi su taikomu terminiu apdorojimu, visi defektiniai balionai turi būti atmesti arba pataisyti patvirtintu metodu. Tokiu atveju neatmesti balionai laikomi nauja partija.

Abiem atvejais nauja partija bandoma iš naujo. Visi atitinkami prototipo arba partijos bandymai, reikalingi naujos partijos priimtinumui įrodyti, atliekami iš naujo. Jei paaiškėja, kad vieno arba daugiau bandymų rezultatai net iš dalies neatitinka privalomųjų, turi būti atmesti visi partijos balionai.

6.17.   Konstrukcijos pakeitimas

Konstrukcijos pakeitimas – bet koks konstrukcinių medžiagų arba matmenų pakeitimas, kurio negalima priskirti įprastai gamybinei leidžiamajai nuokrypai.

Mažus konstrukcijos pakeitimus turi būti leidžiama įvertinti supaprastinta bandymų programa. 6.7 lentelėje nurodytiems konstrukcijos pakeitimams būtini lentelėje nurodyti konstrukcijos tinkamumo bandymai.

6.1 lentelė

Konstrukcijos medžiagų tinkamumo bandymai

| | Atitinkamas šio priedo punktas |
| --- | --- |
| | Plienas | Aliuminis | Dervos | Pluoštai | Plastikiniai įdėklai |
| Tempiamosios savybės | 6.3.2.2. | 6.3.3.4. | | 6.3.5. | 6.3.6. |
| Atsparumo smūginėms apkrovoms savybės | 6.3.2.3. | | | | |
| Lenkimo savybės | 6.3.2.4. | | | | |
| Suvirintų siūlių tyrimas | 6.3.2.5. | | | | |
| Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje | 6.3.2.6. | | | | |
| Atsparumas pleišėjimui dėl ilgalaikės apkrovos | | 6.3.3.3. | | | |
| Pleišėjimas dėl įtempties korozijos | | 6.3.3.2. | | | |
| Šlyties stipris | | | 6.3.4.2. | | |
| Stiklėjimo temperatūra | | | 6.3.4.3. | | |
| Minkštėjimo (lydymosi) temperatūra | | | | | 6.3.6. |
| Įtrūkių mechanika (1) | 6.7. | 6.7. | | | |

Atitinkamas šio priedo punktas

Plienas

Aliuminis

Dervos

Pluoštai

Plastikiniai įdėklai

Tempiamosios savybės

6.3.2.2.

6.3.3.4.

6.3.5.

6.3.6.

Atsparumo smūginėms apkrovoms savybės

6.3.2.3.

Lenkimo savybės

6.3.2.4.

Suvirintų siūlių tyrimas

6.3.2.5.

Atsparumas pleišėjimui dėl įtempių sulfidų aplinkoje

6.3.2.6.

Atsparumas pleišėjimui dėl ilgalaikės apkrovos

6.3.3.3.

Pleišėjimas dėl įtempties korozijos

6.3.3.2.

Šlyties stipris

6.3.4.2.

Stiklėjimo temperatūra

6.3.4.3.

Minkštėjimo (lydymosi) temperatūra

6.3.6.

Įtrūkių mechanika (1)

6.7.

6.7.

6.2 lentelė

Priimtinos smūginio tąsumo bandymo vertės

| Baliono skersmuo D (mm) | > 140 | ≤ 140 |
| --- | --- | --- |
| Bandymo kryptis | skersinė | išilginė |
| Bandinio plotis (mm) | 3–5 | > 5–7,5 | > 7,5–10 | 3–5 |
| Bandymo temperatūra (°C) | – 50 | – 50 |
| Smūgio stiprumas (J/cm2) | | | | |
| 3 bandinių vidurkis | 30 | 35 | 40 | 60 |
| atskiro bandinio | 24 | 28 | 32 | 48 |

Baliono skersmuo D (mm)

> 140

≤ 140

Bandymo kryptis

skersinė

išilginė

Bandinio plotis (mm)

3–5

> 5–7,5

> 7,5–10

3–5

Bandymo temperatūra (°C)

– 50

– 50

Smūgio stiprumas (J/cm2)

3 bandinių vidurkis

30

35

40

60

atskiro bandinio

24

28

32

48

6.3 lentelė

Mažiausios faktinės trūkstamojo slėgio vertės ir įtempių santykiai

| | SGD-1
  Ištisai metaliniai | SGD-2
  Apvynioti žiediniu būdu | SGD-3
  Ištisai apvynioti | SGD-4
  Ištisai kompozitiniai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Trūkimo slėgis
  (MPa) | Įtempių santykis
  (MPa) | Trūkimo slėgis
  (MPa) | Įtempių santykis
  (MPa) | Trūkimo slėgis
  (MPa) | Įtempių santykis
  (MPa) | Trūkimo slėgis
  (MPa) |
| Ištisai metaliniai | 45 | | | | | | |
| Stiklas | | 2,75 | 50 1) | 3,65 | 70 1) | 3,65 | 73 |
| Aramidas | | 2,35 | 47 | 3,10 | 60 1) | 3,1 | 62 |
| Anglis | | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 | 2,35 | 47 |
| Hibridai | | 2) | 2) | 2) |
| 1 pastaba. Mažiausias tikrasis trūkimo slėgis. Be to, siekiant patvirtinti, kad vykdomi ir mažiausio įtempių santykio reikalavimai, turi būti atliekami ir skaičiavimai pagal šio priedo 6.5 punktą.

  2 pastaba. Įtempių santykiai ir trūkimo slėgiai turi būti apskaičiuojami pagal šio priedo 6.5 punktą. |

SGD-1

Ištisai metaliniai

SGD-2

Apvynioti žiediniu būdu

SGD-3

Ištisai apvynioti

SGD-4

Ištisai kompozitiniai

Trūkimo slėgis

(MPa)

Įtempių santykis

(MPa)

Trūkimo slėgis

(MPa)

Įtempių santykis

(MPa)

Trūkimo slėgis

(MPa)

Įtempių santykis

(MPa)

Trūkimo slėgis

(MPa)

Ištisai metaliniai

45

Stiklas

2,75

50 1)

3,65

70 1)

3,65

73

Aramidas

2,35

47

3,10

60 1)

3,1

62

Anglis

2,35

47

2,35

47

2,35

47

Hibridai

2)

2)

2)

1 pastaba. Mažiausias tikrasis trūkimo slėgis. Be to, siekiant patvirtinti, kad vykdomi ir mažiausio įtempių santykio reikalavimai, turi būti atliekami ir skaičiavimai pagal šio priedo 6.5 punktą.

2 pastaba. Įtempių santykiai ir trūkimo slėgiai turi būti apskaičiuojami pagal šio priedo 6.5 punktą.

6.4 lentelė

Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

| Bandymas ir priedo nuoroda | Balionų tipas |
| --- | --- |
| SGD-1 | SGD-2 | SGD-3 | SGD-4 |
| A.12 | Trūkimo |

Bandymas ir priedo nuoroda

Balionų tipas

SGD-1

SGD-2

SGD-3

SGD-4

A.12

Trūkimo

X *

X

X

X

| A.13 | Aplinkos temperatūros/ciklų |
| --- | --- |

A.13

Aplinkos temperatūros/ciklų

X *

X

X

X

| A.14 | Bandymas rūgščioje aplinkoje |
| --- | --- |

A.14

Bandymas rūgščioje aplinkoje

X

X

X

| A.15 | Apsaugos nuo ugnies bandymas |
| --- | --- |

A.15

Apsaugos nuo ugnies bandymas

X

X

X

| A.16 | Prasiskverbimo bandymas |
| --- | --- |

A.16

Prasiskverbimo bandymas

X

X

X

X

| A.17 | Atsparumas defektams |
| --- | --- |

A.17

Atsparumas defektams

X

X

X

X

| A.18 | Valkšnumas aukštoje temperatūroje |
| --- | --- |

A.18

Valkšnumas aukštoje temperatūroje

X

X

X

| A.19 | Atsparumas tempimui |
| --- | --- |

A.19

Atsparumas tempimui

X

X

X

| A.20 | Kritimo bandymas |
| --- | --- |

A.20

Kritimo bandymas

X

X

| A.21 | Pralaidumas |
| --- | --- |

A.21

Pralaidumas

X

| A.24 | PRD veiksmingumas |
| --- | --- |

A.24

PRD veiksmingumas

X

X

X

| A.25 | Įvorės sukimo momento bandymas |
| --- | --- |

A.25

Įvorės sukimo momento bandymas

X

X

| A.27 | Gamtinių dujų slėgio ciklai |
| --- | --- |

A.27

Gamtinių dujų slėgio ciklai

X

| A.6 | Protėkio prieš atsirandant trūkiui (PTT) įvertinimas |
| --- | --- |

A.6

Protėkio prieš atsirandant trūkiui (PTT) įvertinimas

X

X

| A.7 | Aukščiausios ir žemiausios temperatūros ir slėgio ciklai |
| --- | --- |

A.7

Aukščiausios ir žemiausios temperatūros ir slėgio ciklai

X

X

X

X

| X | = | būtinas |
| --- | --- | --- |
| * | = | nebūtinas balionams, suprojektuotiems pagal standartą ISO 9809 (ISO 9809 šie bandymai jau numatyti). |

X

=

būtinas

*

=

nebūtinas balionams, suprojektuotiems pagal standartą ISO 9809 (ISO 9809 šie bandymai jau numatyti).

6.5 lentelė

Atrankinis gaminių partijos tyrimas

| Bandymas ir priedo nuoroda | Balionų tipas |
| --- | --- |
| SGD-1 | SGD-2 | SGD-3 | SGD-4 |
| A.12 | Trūkimo |

Bandymas ir priedo nuoroda

Balionų tipas

SGD-1

SGD-2

SGD-3

SGD-4

A.12

Trūkimo

X

X

X

X

| A.13 | Aplinkos temperatūros ir slėgio ciklų |
| --- | --- |

A.13

Aplinkos temperatūros ir slėgio ciklų

X

X

X

X

| A.1. | Tempimo |
| --- | --- |

A.1.

Tempimo

X

X †

X †

| A.2 | Atsparumo smūgiui (plieno) |
| --- | --- |

A.2

Atsparumo smūgiui (plieno)

X

X †

X †

| A.9.2 | Dangos * |
| --- | --- |

A.9.2

Dangos *

X

X

X

X

| X | = | būtinas |
| --- | --- | --- |
| * | = | išskyrus atvejus, kai apsauginė danga nenaudojama |
| † | = | įdėklo medžiagos bandymai |

X

=

būtinas

*

=

išskyrus atvejus, kai apsauginė danga nenaudojama

†

=

įdėklo medžiagos bandymai

6.6 lentelė

Esminiai gamybos tikrinimo reikalavimai

| Tipas | Balionų tipas |
| --- | --- |
| Tikrinimo reikalavimai | SGD-1 | SGD-2 | SGD-3 | SGD-4 |
| Svarbiausi matmenys | X | X | X | X |
| Paviršiaus apdaila | X | X | X | X |
| Defektai (ultragarsas arba lygiavertis metodas) | X | X | X | |
| Metalinių balionų ir metalinių įdėklų kietumas | X | X | X | |
| Bandymas hidrostatiniu slėgiu | X | X | X | X |
| Protėkio bandymas | | | | X |
| Ženklai | X | X | X | X |
| X | = | būtinas |

Tipas

Balionų tipas

Tikrinimo reikalavimai

SGD-1

SGD-2

SGD-3

SGD-4

Svarbiausi matmenys

X

X

X

X

Paviršiaus apdaila

X

X

X

X

Defektai (ultragarsas arba lygiavertis metodas)

X

X

X

Metalinių balionų ir metalinių įdėklų kietumas

X

X

X

Bandymas hidrostatiniu slėgiu

X

X

X

X

Protėkio bandymas

X

Ženklai

X

X

X

X

X

=

būtinas

6.7 lentelė

Konstrukcijos pakeitimas

| Konstrukcijos pakeitimas | Bandymo tipas |
| --- | --- |
| Hidrostatinis trūkimas
  A.12 | Slėgio ciklai aplinkos temp.:
  A.13 | Aplink.
  A.14 | Apsauga nuo ugnies
  A.15 | Prasiskverbimas
  A.16 | Atsparumas defektams
  A.17 | Valkšnumas aukštoje temperatūroje
  A. 18
  Atsparumas tempimui
  A.19
  Kritimo bandymas
  A.20 | Pralaidumas A.21 SGD
  Įvorės sukimo momentas
  A.25
  Slėgio ciklai
  A.27 | PRD veiksmingumas
  A.24 |
| Pluoštų gamintojas | X | X | | | | | X * | X † | |
| Metalinių balionų arba įdėklų medžiaga | X | X | X * | X | X * | X | X * | | |
| Plastikinių įdėklų medžiaga | | X | X | | | | | X † | |
| Pluoštų medžiaga | X | X | X | X | X | X | X | X † | |
| Dervų medžiaga | | | X | | X | X | X | | |
| Skersmens pokytis ≤ 20 % | X | X | | | | | | | |
| Skersmens pokytis > 20 % | X | X | | X | X * | X | | | |
| Ilgio pokytis ≤ 50 % | X | | | X ‡ | | | | | |
| Ilgio pokytis > 50 % | X | X | | X ‡ | | | | | |
| Darbinio slėgio pokytis ≤ 20 %@ | X | X | | | | | | | |
| Kupolo forma | X | X | | | | | | X † | |
| Angos dydis | X | X | | | | | | | |
| Dangos pokytis | | | X | | | | | | |
| Galinės įvorės konstrukcija | | | | | | | | X † | |
| Gamybos proceso pakeitimas | X | X | | | | | | | |
| Viršslėgio įtaisas | | | | X | | | | | X |
| X = | būtinas |
| * | bandymas nebūtinas metaliniams (SGD-1) modeliams |
| † | bandymas būtinas tik modeliams, pagamintiems ištisai iš kompozito (SGD-4) |
| ‡ | bandymas būtinas tik padidinus ilgį |
| @ | tik kai storio pokyčiai yra proporcingi skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui. |

Konstrukcijos pakeitimas

Bandymo tipas

Hidrostatinis trūkimas

A.12

Slėgio ciklai aplinkos temp.:

A.13

Aplink.

A.14

Apsauga nuo ugnies

A.15

Prasiskverbimas

A.16

Atsparumas defektams

A.17

Valkšnumas aukštoje temperatūroje

A. 18

Atsparumas tempimui

A.19

Kritimo bandymas

A.20

Pralaidumas A.21 SGD

Įvorės sukimo momentas

A.25

Slėgio ciklai

A.27

PRD veiksmingumas

A.24

Pluoštų gamintojas

X

X

X *

X †

Metalinių balionų arba įdėklų medžiaga

X

X

X *

X

X *

X

X *

Plastikinių įdėklų medžiaga

X

X

X †

Pluoštų medžiaga

X

X

X

X

X

X

X

X †

Dervų medžiaga

X

X

X

X

Skersmens pokytis ≤ 20 %

X

X

Skersmens pokytis > 20 %

X

X

X

X *

X

Ilgio pokytis ≤ 50 %

X

X ‡

Ilgio pokytis > 50 %

X

X

X ‡

Darbinio slėgio pokytis ≤ 20 %@

X

X

Kupolo forma

X

X

X †

Angos dydis

X

X

Dangos pokytis

X

Galinės įvorės konstrukcija

X †

Gamybos proceso pakeitimas

X

X

Viršslėgio įtaisas

X

X

X =

būtinas

*

bandymas nebūtinas metaliniams (SGD-1) modeliams

†

bandymas būtinas tik modeliams, pagamintiems ištisai iš kompozito (SGD-4)

‡

bandymas būtinas tik padidinus ilgį

@

tik kai storio pokyčiai yra proporcingi skersmens ir (arba) slėgio pokyčiui.

7.   SGD-1 TIPO METALINIAI BALIONAI

7.1.   Bendrosios nuostatos

Projekte turi būti nustatytas didžiausias leidžiamasis defektų dydis bet kokiame baliono taške, kuris, balioną eksploatuojant iki darbinio slėgio, neprilygtų ribiniam dydžiui per nustatytą pakartotinio bandymo laikotarpį arba per eksploatavimo trukmę, jei pakartotinis bandymas nenurodytas. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (PTT) charakteristikos turi būti nustatytos pagal atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (šio priedo A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 punktą.

Balionai, suprojektuoti pagal standartą ISO 9809 ir atitinkantys visus jame nurodytus reikalavimus, turi atitikti tik 6.3.2.4 punkte nurodytus medžiagų bandymų reikalavimus ir 7.5 punkto konstrukcijos tinkamumo bandymų reikalavimus, išskyrus 7.5.2 ir 7.5.3 punktuose nurodytus reikalavimus.

7.2.   Įtempių analizė

Baliono įtempiai turi būti apskaičiuoti 2 MPa, 20 MPa, bandymo slėgiui ir projektiniam trūkimo slėgiui. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, pagrįsti plono korpuso teorija, kurioje atsižvelgiama į korpuso skersinį lenkimą kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.

7.3.   Gamybinių ir gaminių bandymų reikalavimai

7.3.1.   Bendrosios nuostatos

Aliuminio balionų galai neturi būti užtaisomi formavimo procesu. Plieniniai balionai, kurių apatinis galas užtaisomas formavimo procesu, išskyrus pagal standartą ISO 9809 suprojektuotus balionus, turi būti tikrinami taikant NDE arba lygiavertį bandymą. Užtaisant galą, metalas neturi būti storinamas. Prieš galo formavimo operacijas turi būti tiriamas kiekvieno baliono storis ir paviršiaus apdaila.

Suformavus galus, balionai turi būti apdoroti terminiu būdu projekte nurodytam kietumo diapazonui užtikrinti. Neleidžiama taikyti vietinio terminio apdorojimo.

Jei yra kakliuko žiedas, dugno žiedas arba laikiklio tvirtinimo priedai, jie turi būti pagaminti iš medžiagos, suderinamos su baliono medžiaga ir turi būti gerai pritvirtinti kokiu nors būdu, išskyrus suvirinimą, litavimą kietuoju arba minkštuoju lydmetaliu.

7.3.2.   Neardomoji kontrolė

Turi būti atliekami šie kiekvieno metalinio baliono bandymai:

| a) | kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (šio priedo A priedėlis); |
| --- | --- |

a)

kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (šio priedo A priedėlis);

| b) | tyrimas ultragarsu pagal standarto BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis, nustatytas pagal 6.15.2 punktą, neviršytų projekte nurodyto dydžio. |
| --- | --- |

b)

tyrimas ultragarsu pagal standarto BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis, nustatytas pagal 6.15.2 punktą, neviršytų projekte nurodyto dydžio.

7.3.3.   Bandymas hidrostatiniu slėgiu

Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

7.4.   Balionų partijos bandymai

Atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinkti du balionai. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti įforminti dokumentais. Su šiais balionais turi būti atlikti bent toliau nurodyti bandymai.

| a) | partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:






  i) | svarbiausių matmenų, sutikrinamų pagal projektą; |
| --- | --- | --- |

a)

partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:

i)

svarbiausių matmenų, sutikrinamų pagal projektą;

| ii) | vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iii) | trys plieninių balionų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymai turi atitikti 6.3.2.3 punkte nurodytus reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

trys plieninių balionų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymai turi atitikti 6.3.2.3 punkte nurodytus reikalavimus;

| iv) | kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis). |
| --- | --- |

iv)

kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

Visiems partijai bandyti paimtiems balionams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 punkte nurodytos procedūros.

Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (šio priedo A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti nuimta ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;

| b) | partijos balionų trūkimo bandymas. Vieno baliono slėgis didinamas hidrostatiniu būdu trūkstamajam slėgiui užtikrinti pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis).
  Jei trūkimo slėgis yra mažesnis nei mažiausias apskaičiuotas trūkimo slėgis, turi būti taikomos 6.16 punkte nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

b)

partijos balionų trūkimo bandymas. Vieno baliono slėgis didinamas hidrostatiniu būdu trūkstamajam slėgiui užtikrinti pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

Jei trūkimo slėgis yra mažesnis nei mažiausias apskaičiuotas trūkimo slėgis, turi būti taikomos 6.16 punkte nurodytos procedūros.

| c) | periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais pagal A.13 skirsnį (šio priedo A priedėlis), ciklų dažnį apibrėžiant taip:






  i) | jei vienas kiekvienos partijos balionas turi būti bandomas slėgio ciklais, suminis ciklų skaičius yra lygus 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, mažiausiai 15 000 ciklų; |
| --- | --- | --- |

c)

periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais pagal A.13 skirsnį (šio priedo A priedėlis), ciklų dažnį apibrėžiant taip:

i)

jei vienas kiekvienos partijos balionas turi būti bandomas slėgio ciklais, suminis ciklų skaičius yra lygus 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, mažiausiai 15 000 ciklų;

| ii) | jei nei viename projekto šeimos (t. y. panašios medžiagos ir procesai) 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i papunktyje nurodytais slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkimo, kai ciklų skaičius lygus 1 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 22 500 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 5 gaminių partijos; |
| --- | --- |

ii)

jei nei viename projekto šeimos (t. y. panašios medžiagos ir procesai) 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i papunktyje nurodytais slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkimo, kai ciklų skaičius lygus 1 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 22 500 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 5 gaminių partijos;

| iii) | jei nei viename projekto šeimos 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i papunktyje nurodytais slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkimo, kai ciklų skaičius lygus 2 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 30 000 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 10 gaminių partijos; |
| --- | --- |

iii)

jei nei viename projekto šeimos 10 nuoseklių gaminių partijos balione, bandytame i papunktyje nurodytais slėgio ciklais, nebūtų protėkio arba trūkimo, kai ciklų skaičius lygus 2 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai (mažiausiai 30 000 ciklų), bandymų slėgio ciklais skaičius gali būti sumažintas iki vieno baliono iš kiekvienų 10 gaminių partijos;

| iv) | jei nuo paskutinės gaminių partijos pagaminimo praeitų daugiau kaip 6 mėnesiai, balionas iš paskesnės gaminių partijos turi būti bandomas slėgio ciklais sumažintam ii arba iii papunktyje nurodytam partijos bandymo dažniui išlaikyti; |
| --- | --- |

iv)

jei nuo paskutinės gaminių partijos pagaminimo praeitų daugiau kaip 6 mėnesiai, balionas iš paskesnės gaminių partijos turi būti bandomas slėgio ciklais sumažintam ii arba iii papunktyje nurodytam partijos bandymo dažniui išlaikyti;

| v) | jei ii arba iii nurodytais sumažinto dažnio slėgio ciklais bandytas bet kuris balionas neišlaiko reikiamo skaičiaus slėgio ciklų (mažiausiai 22 500 arba 30 000 slėgio ciklų), būtina pakartoti partijos slėgio ciklais bandymą i papunktyje nustatytu dažniu bent 10 gaminių partijos sumažintam ii arba iii papunktyje nurodytais partijos bandymo slėgio ciklais dažniui atkurti; |
| --- | --- |

v)

jei ii arba iii nurodytais sumažinto dažnio slėgio ciklais bandytas bet kuris balionas neišlaiko reikiamo skaičiaus slėgio ciklų (mažiausiai 22 500 arba 30 000 slėgio ciklų), būtina pakartoti partijos slėgio ciklais bandymą i papunktyje nustatytu dažniu bent 10 gaminių partijos sumažintam ii arba iii papunktyje nurodytais partijos bandymo slėgio ciklais dažniui atkurti;

| vi) | jei i, ii arba iii papunktyje nurodytas bandomas bet kuris balionas neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo – 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais (mažiausiai 15 000 ciklų), neatitikties priežastis turi būti nustatyta ir taisoma, taikant šio priedo 6.16 punkte nurodytas procedūras. Kartojamas trijų papildomų tos partijos balionų bandymas slėgio ciklais. Jei kuris nors vienas iš trijų papildomų balionų neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo – 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais, partija turi būti atmesta. |
| --- | --- |

vi)

jei i, ii arba iii papunktyje nurodytas bandomas bet kuris balionas neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo – 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais (mažiausiai 15 000 ciklų), neatitikties priežastis turi būti nustatyta ir taisoma, taikant šio priedo 6.16 punkte nurodytas procedūras. Kartojamas trijų papildomų tos partijos balionų bandymas slėgio ciklais. Jei kuris nors vienas iš trijų papildomų balionų neišlaiko mažiausio ciklų skaičiaus reikalavimo – 1 000 ciklų, padaugintų iš nurodytos eksploatavimo trukmės metais, partija turi būti atmesta.

7.5.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

7.5.1.   Bendrosios nuostatos

Atliekami pagamintų balionų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir turi identifikavimo ženklus, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, stebėjimas ir rezultatų įforminimas dokumentais turi atitikti 6.13 punkto reikalavimus.

7.5.2.   Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas

Trys tipiniai balionai turi būti susprogdinti hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkimo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkimo slėgis, apskaičiuotas atliekant konstrukcijos įtempių analizę, ir turi būti bent 45 MPa.

7.5.3.   Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje

Du pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais aplinkos temperatūroje pagal A.13 skirsnį (šio priedo A priedėlis) iki gedimo arba ne mažiau kaip 45 000 ciklų. Balionuose neturi būti gedimų anksčiau nei ciklų skaičius pasiekia skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Balionų, kurių ciklų skaičius viršija 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugą, gedimo priežastis turi būti protėkis, bet ne trūkis. Balionai, kurie išlaiko 45 000 ciklų, turi būti suardomi tęsiant ciklus iki gedimo atsiradimo arba didinant hidrostatinį slėgį iki trūkimo. Turi būti užrašytas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta.

7.5.4.   Apsaugos nuo ugnies bandymas

Bandymai turi būti atliekami pagal A.15 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

7.5.5.   Prasiskverbimo bandymas

Bandymai turi būti atliekami pagal A.16 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

7.5.6.   PTT charakteristikos

Jei balionų konstrukcija apskaičiuota ne daugiau kaip 45 000 ciklų, bandant pagal 7.5.3 punktą, PTT charakteristikų bandymai turi būti atliekami pagal šio priedo A priedėlio A.6 skirsnį ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.   SGD-2 TIPO ŽIEDINIU BŪDU APVYNIOTI BALIONAI

8.1.   Bendrosios nuostatos

Didinant slėgį, tokio tipo konstrukcijos balionų kompozitinio apvyniojimo ir metalinio įdėklo poslinkiai tiesiškai susumuojami. Dėl skirtingų gamybos būdų šiame priede nepateikiamas konkretus projektavimo metodas.

Protėkio prieš atsirandant trūkiui (PTT) charakteristikos turi būti nustatytos pagal atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (šio priedo A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 punktą.

8.2.   Konstrukcijai taikomi reikalavimai

8.2.1.   Metalinis įdėklas

Metalinio įdėklo mažiausias tikrasis trūkimo slėgis turi būti 26 MPa.

8.2.2.   Kompozitinis apvyniojimas

Tempimo įtempis pluoštuose turi atitikti 6.5 punkte nurodytus reikalavimus.

8.2.3.   Įtempių analizė

Turi būti apskaičiuoti kompozito ir įdėklo įtempiai po išankstinio įtempimo. Baliono įtempiai turi būti apskaičiuoti nuliniam, 2 MPa, 20 MPa, bandymo slėgiui ir projektiniam trūkimo slėgiui. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, taikant plono korpuso teoriją, kurioje atsižvelgiama į įdėklo medžiagos netiesines charakteristikas kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.

Jei konstrukcijų išankstiniam įtempimui gauti taikomas savaiminis apspaudimas, turi būti apskaičiuotos ribinės vertės, kurias turi atitikti savaiminio apspaudimo slėgis.

Jei konstrukcijų išankstiniam įtempimui gauti taikomas vyniojimas reguliuojamu įtempiu, turi būti apskaičiuota vyniojimo temperatūra, reikiamas kiekvieno kompozito sluoksnio įtempimas ir gautas įdėklo išankstinis įtempis.

8.3.   Gamybai taikomi reikalavimai

8.3.1.   Bendrosios nuostatos

Kompozitinis balionas turi būti pagamintas iš įdėklo, apvyniojamo ištisinio pluošto apvijomis. Pluošto vyniojimo operacijos turi būti valdomos kompiuteriu arba mechaniniu būdu. Gijos turi būti vyniojamos veikiant reguliuojamam įtempimui. Baigus vynioti, termoreaktyviosios dervos kietinamos kaitinimu, taikant iš anksto nustatytą ir reguliuojamą laiko ir temperatūros charakteristiką.

8.3.2.   Įdėklas

Metalinių įdėklų gamyba turi atitikti 7.3 punkte nurodytus reikalavimus atitinkamam įdėklo konstrukcijos tipui.

8.3.3.   Apvyniojimas

Balionai turi būti gaminami pluošto vyniojimo staklėmis. Vyniojant turi būti kontroliuojami svarbūs kintamieji, kad jie atitiktų nurodytas leidžiamųjų nuokrypų ribas, ir dokumentuojami vyniojimo protokole. Šie kintamieji gali būti tokie (bet ne tik jie):

| a) | pluošto tipas, įskaitant skirstymą pagal matmenis; |
| --- | --- |

a)

pluošto tipas, įskaitant skirstymą pagal matmenis;

| b) | impregnavimo būdas; |
| --- | --- |

b)

impregnavimo būdas;

| c) | vyniojimo įtempimas; |
| --- | --- |

c)

vyniojimo įtempimas;

| d) | vyniojimo greitis; |
| --- | --- |

d)

vyniojimo greitis;

| e) | kuokštų skaičius; |
| --- | --- |

e)

kuokštų skaičius;

| f) | juostos plotis; |
| --- | --- |

f)

juostos plotis;

| g) | dervos tipas ir sudėtis; |
| --- | --- |

g)

dervos tipas ir sudėtis;

| h) | dervos temperatūra; |
| --- | --- |

h)

dervos temperatūra;

| i) | įdėklo temperatūra. |
| --- | --- |

i)

įdėklo temperatūra.

8.3.3.1.   Termoreaktyviųjų dervų kietėjimas

Jei naudojama termoreaktyvioji derva, ji turi būti kietinama po pluošto vyniojimo. Kietėjimo laikotarpiu turi būti dokumentuojamas kietėjimo ciklas (t. y. laiko ir temperatūros charakteristika).

Kietėjimo temperatūra turi būti kontroliuojama ir ji neturi veikti įdėklo medžiagų savybių. Aukščiausia balionams su aliuminio įdėklais naudojama kietėjimo temperatūra yra 177 °C.

8.3.4.   Savaiminis apspaudimas

Jei taikomas savaiminis apspaudimas, jis turi būti atliekamas prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu. Savaiminio apspaudimo slėgis turi atitikti 8.2.3 punkte nustatytas ribines vertes, ir gamintojas turi nustatyti metodą reikiamam slėgiui tikrinti.

8.4.   Gaminių bandymams taikomi reikalavimai

8.4.1.   Neardomoji kontrolė

Neardomoji kontrolė turi būti atliekama pagal pripažintą ISO standartą arba lygiavertį standartą. Turi būti atlikti šie kiekvieno metalinio įdėklo bandymai:

| a) | kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (šio priedo A priedėlis); |
| --- | --- |

a)

kietumo bandymas pagal A.8 skirsnį (šio priedo A priedėlis);

| b) | tyrimas ultragarsu pagal standarto BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis neviršytų projekte nurodyto dydžio. |
| --- | --- |

b)

tyrimas ultragarsu pagal standarto BS 5045 1 dalies I priedą arba įrodytą lygiavertį NDT metodą, siekiant užtikrinti, kad didžiausias defektų dydis neviršytų projekte nurodyto dydžio.

8.4.2.   Bandymas hidrostatiniu slėgiu

Kiekvienas pagamintas balionas bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Gamintojas turi nurodyti atitinkamą nuolatinį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, ir liekamasis tūrio padidėjimas jokiu atveju neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmetimo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.

8.5.   Balionų partijos bandymai

8.5.1.   Bendrosios nuostatos

Atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinkti du balionai arba balionas ir įdėklas, jei būtina. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti įforminti dokumentais. Su šiais balionais turi būti atlikti bent toliau nurodyti bandymai.

Jei prieš bet kokį savaiminį apspaudimą arba bandymą hidrostatiniu slėgiu nustatomi apvyniojimo defektai, apvyniojimas gali būti visiškai nuimtas ir pakeistas nauju;

| a) | partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:






  i) | matmenų, sutikrinamų pagal projektą; |
| --- | --- | --- |

a)

partijos medžiagų bandymai. Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba terminiu būdu apdoroto etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą balioną, bandymai:

i)

matmenų, sutikrinamų pagal projektą;

| ii) | vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

vienas tempiamojo stiprio bandymas pagal A.1 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iii) | trys plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymai turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

trys plieninių įdėklų smūginio tąsumo bandymai pagal A.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymai turi atitikti projekto reikalavimus;

| iv) | kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų. Visiems partijai bandyti paimtiems balionams arba įdėklams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 punkte nurodytos procedūros. |
| --- | --- |

iv)

kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų. Visiems partijai bandyti paimtiems balionams arba įdėklams, kurie neatitinka nurodytų reikalavimų, turi būti taikomos 6.16 punkte nurodytos procedūros.

Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (šio priedo A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;

| b) | partijos balionų trūkimo bandymas. Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 punkto b papunkčio reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

partijos balionų trūkimo bandymas. Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 punkto b papunkčio reikalavimus;

| c) | periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagal 7.4 punkto c papunkčio reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

periodinių slėgio ciklų bandymas. Pagal 7.4 punkto c papunkčio reikalavimus.

8.6.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

8.6.1.   Bendrosios nuostatos

Atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir turi identifikavimo ženklus, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, liudijimas ir rezultatų dokumentavimas turi atitikti 6.13 punktą.

8.6.2.   Trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui bandymas

| a) | Vienas įdėklas turi būti susprogdintas hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Trūkimo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkimo slėgis, nurodytas įdėklo konstrukcijai; |
| --- | --- |

a)

Vienas įdėklas turi būti susprogdintas hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Trūkimo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkimo slėgis, nurodytas įdėklo konstrukcijai;

| b) | Trys balionai turi būti susprogdinti hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkimo slėgis, nustatytas atliekant konstrukcijos įtempių analizę pagal 6.3 lentelę, ir jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, būtina 6.5 punkto įtempių santykio reikalavimams atitikti. |
| --- | --- |

b)

Trys balionai turi būti susprogdinti hidrostatiniu slėgiu pagal A.12 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Baliono trūkstamojo slėgio vertės turi būti didesnės nei mažiausias trūkimo slėgis, nustatytas atliekant konstrukcijos įtempių analizę pagal 6.3 lentelę, ir jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, būtina 6.5 punkto įtempių santykio reikalavimams atitikti.

8.6.3.   Bandymas slėgio ciklais aplinkos temperatūroje

Du pagaminti balionai turi būti bandomi slėgio ciklais aplinkos temperatūroje pagal A.13 skirsnį. Balionuose neturi būti gedimų anksčiau nei ciklų skaičius pasiekia skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Balionų, kurių ciklų skaičius viršija 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugą, gedimo priežastis turi būti protėkis, bet ne trūkis. Balionai, kurie išlaiko 45 000 ciklų, turi būti suardomi tęsiant ciklus iki gedimo atsiradimo arba didinant hidrostatinį slėgį iki trūkimo. Balionus, kurie išlaiko daugiau kaip 45 000 ciklų, leidžiama bandyti iki trūkimo. Turi būti užrašytas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta.

8.6.4.   Bandymas rūgščioje aplinkoje

Vienas balionas turi būti bandomas pagal A.14 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų. Neprivalomas aplinkos poveikio bandymas įtrauktas į šio priedo informacinį H priedėlį.

8.6.5.   Apsaugos nuo ugnies bandymas

Pagaminti balionai turi būti bandomi pagal A.15 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.6.6.   Prasiskverbimo bandymas

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.16 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.6.7.   Atsparumo defektams bandymai

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.17 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.6.8.   Valkšnumo aukštoje temperatūroje bandymas

Jei konstrukcijų dervos stiklėjimo temperatūra neviršija aukščiausios projektinės medžiagų temperatūros bent 20 °C, vienas balionas turi būti bandomas pagal A.18 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.6.9.   Pagreitintas atsparumo tempimui bandymas

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.19 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.6.10.   PTT charakteristikos

Jei balionų konstrukcija apskaičiuota ne daugiau kaip 45 000 ciklų, bandant pagal 8.6.3 punktą, PTT charakteristikų bandymai turi būti atliekami pagal šio priedo A priedėlio A.6 skirsnį ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

8.6.11.   Bandymas slėgio ciklais naudojant aukščiausios ir žemiausios temperatūros vertes

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.7 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

9.   SGD-3 TIPO IŠTISAI APVYNIOTI BALIONAI

9.1.   Bendrosios nuostatos

Didinant slėgį, tokio tipo konstrukcijos balionų kompozitinio apvyniojimo ir metalinio įdėklo poslinkiai tiesiškai susideda. Protėkio prieš atsirandant trūkiui (PTT) charakteristikos turi būti nustatomos taikant atitinkamas procedūras, nurodytas A.6 skirsnyje (šio priedo A priedėlis). Leidžiamasis defektų dydis turi būti nustatomas pagal 6.15.2 punktą.

9.2.   Konstrukcijai taikomi reikalavimai

9.2.1.   Metalinis įdėklas

Dėl gniuždomojo įtempio įdėkle, veikiant nuliniam slėgiui ir 15 °C, įdėklas neturi išlinkti arba susiraukšlėti.

9.2.2.   Kompozitinis apvyniojimas

Tempimo įtempis pluoštuose turi atitikti 6.5 punkte nurodytus reikalavimus.

9.2.3.   Įtempių analizė

Turi būti apskaičiuoti kompozite ir įdėkle veikiant slėgiui atsirandantys įtempiai baliono liestinės ir išilginės ašies kryptimi. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamos nulinio slėgio, darbinio slėgio, 10 % darbinio slėgio, bandymo slėgio ir projektinio trūkstamojo slėgio vertės. Be to, turi būti apskaičiuojamos savaiminio apspaudimo slėgio ribinės vertės. Apskaičiavimams turi būti taikomi tinkami analizės metodai, taikant plono korpuso teoriją, kurioje atsižvelgiama į įdėklo medžiagos netiesines charakteristikas kaklelio, kintamo pločio srities ir cilindrinės baliono dalies įtempių pasiskirstymui nustatyti.

9.3.   Gamybai taikomi reikalavimai

Gamybai taikomi reikalavimai turi atitikti 8.3 punkte nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad apvyniojimą papildomai turi sudaryti spirale vyniojami pluoštai.

9.4.   Gaminių bandymams taikomi reikalavimai

Gaminių bandymams taikomi reikalavimai turi atitikti 8.4 punkte nurodytus reikalavimus.

9.5.   Balionų partijos bandymai

Partijos bandymai turi atitikti 8.5 punkte nurodytus reikalavimus.

9.6.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai turi atitikti 8.6 ir 9.6.1 punktų reikalavimus, išskyrus tai, kad nereikalaujama įdėklo trūkimo bandymo pagal 8.6 punktą.

9.6.1.   Kritimo bandymas

Vienam arba daugiau pagamintų balionų turi būti atliekamas kritimo bandymas pagal A.30 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

10.   SGD-4 TIPO IŠTISAI KOMPOZITINIAI BALIONAI

10.1.   Bendrosios nuostatos

Dėl galimos balionų konstrukcijos įvairovės šiame priede nepateikiamas konkretus balionų su polimeriniais įdėklais projektavimo metodas.

10.2.   Konstrukcijai taikomi reikalavimai

Projekto tinkamumui pagrįsti turi būti taikomi projektiniai skaičiavimai. Tempimo įtempiai pluoštuose turi atitikti 6.5 punkte nurodytus reikalavimus.

Metalinėse galinėse įvorėse turi būti naudojami kūginis ir cilindrinis sriegiai pagal 6.10.2 arba 6.10.3 punktus.

Metalinės galinės įvores su įsriegtomis angomis turi išlaikyti 500 Nm sukimo momentą, nepažeidžiant jungties su nemetaliniu įdėklu vientisumo. Metalinės galinės įvores, sujungtos su nemetaliniu įdėklu, turi būti pagamintos iš medžiagos, suderinamos su šio priedo 4 dalyje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis.

10.3.   Įtempių analizė

Turi būti apskaičiuoti kompozite ir įdėkle atsirandantys įtempiai baliono liestinės ir išilginės ašies kryptimi. Šiems apskaičiavimams turi būti naudojamos nulinio slėgio, darbinio slėgio, bandymo slėgio ir projektinio trūkstamojo slėgio vertės. Siekiant nustatyti įtempių pasiskirstymą balione, atliekant apskaičiavimus turi būti taikomi tinkami analizės metodai.

10.4.   Gamybai taikomi reikalavimai

Gamybai taikomi reikalavimai turi atitikti 8.3 punkte nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad termoreaktyviųjų dervų kietėjimo temperatūra turi būti bent 10 °C žemesnė nei plastikinio įdėklo minkštėjimo temperatūra.

10.5.   Gaminių bandymams taikomi reikalavimai

10.5.1.   Bandymas hidrostatiniu slėgiu

Kiekvienas pagamintas balionas turi būti bandomas hidrostatiniu slėgiu pagal A.11 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Gamintojas turi nurodyti atitinkamą tūrio padidėjimo dėl tampriojo deformavimo, veikiant bandymo slėgiui, ribinę vertę, bet jokiu atveju baliono tūrio padidėjimas dėl tampriojo deformavimo neturi viršyti vidutinės partijos vertės daugiau kaip 10 %. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.

10.5.2.   Protėkio bandymas

Kiekvieno pagaminto baliono sandarumas turi būti bandomas pagal A.10 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

10.6.   Balionų partijos bandymai

10.6.1.   Bendrosios nuostatos

Atliekamas pagamintų balionų, kurie atitinka įprastą gamybą ir turi identifikavimo ženklus, partijos bandymas. Iš kiekvienos partijos turi būti atsitiktinai parinktas vienas balionas. Jei balionų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti įforminti dokumentais. Su šiais balionais turi būti atlikti bent toliau nurodyti bandymai.

| a) | partijos medžiagų bandymai.
  Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba įdėklo etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą įdėklą, bandymai:






  i) | matmenų, sutikrinamų pagal projektą; |
| --- | --- | --- |

a)

partijos medžiagų bandymai.

Turi būti atliekami šie vieno baliono, įdėklo arba įdėklo etaloninio bandinio, atitinkančio pagamintą įdėklą, bandymai:

i)

matmenų, sutikrinamų pagal projektą;

| ii) | vienas plastikinių įdėklų tempimo bandymas pagal A.22 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

ii)

vienas plastikinių įdėklų tempimo bandymas pagal A.22 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iii) | plastikinių įdėklų lydymosi temperatūros bandymas pagal A.23 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus; |
| --- | --- |

iii)

plastikinių įdėklų lydymosi temperatūros bandymas pagal A.23 skirsnį (šio priedo A priedėlis); bandymas turi atitikti projekto reikalavimus;

| iv) | kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (šio priedo A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų; |
| --- | --- |

iv)

kai konstrukcijos dalis yra apsauginė danga, ji turi būti bandoma pagal A.9.2 skirsnį (šio priedo A priedėlis). Jei danga neatitinka A.9.2 skirsnio (šio priedo A priedėlis) reikalavimų, turi būti patikrinta visa partija (100 %), kad būtų pašalinti panašūs defektiniai balionai. Danga nuo visų defektinių balionų gali būti pašalinta, taikant būdą, kuris nepažeistų kompozitinio apvyniojimo vientisumo, ir dengiama iš naujo. Vėliau kartojamas partijos bandymas dėl dangų;

| b) | partijos balionų trūkimo bandymas
  Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 punkto b papunkčio reikalavimus; |
| --- | --- |

b)

partijos balionų trūkimo bandymas

Turi būti bandomas vienas balionas pagal 7.4 punkto b papunkčio reikalavimus;

| c) | periodinių slėgio ciklų bandymas
  Vieno baliono galinė įvorė turi būti bandoma veikiant 500 Nm sukimo momentu pagal A.25 skirsnio (šio priedo A priedėlis) bandymo metodą. Vėliau turi būti atliekamas baliono slėgio ciklų bandymas pagal 7.4 punkto c papunkčio procedūras.
  Baigus reikiamą slėgio ciklų bandymą, turi būti bandomas baliono sandarumas taikant bandymo metodą, aprašytą A.10 skirsnyje (šio priedo A priedėlis), ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų. |
| --- | --- |

c)

periodinių slėgio ciklų bandymas

Vieno baliono galinė įvorė turi būti bandoma veikiant 500 Nm sukimo momentu pagal A.25 skirsnio (šio priedo A priedėlis) bandymo metodą. Vėliau turi būti atliekamas baliono slėgio ciklų bandymas pagal 7.4 punkto c papunkčio procedūras.

Baigus reikiamą slėgio ciklų bandymą, turi būti bandomas baliono sandarumas taikant bandymo metodą, aprašytą A.10 skirsnyje (šio priedo A priedėlis), ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

10.7.   Balionų konstrukcijos tinkamumo bandymai

10.7.1.   Bendrosios nuostatos

Baliono konstrukcijos tinkamumo bandymai turi atitikti šio priedo 8.6, 10.7.2, 10.7.3 ir 10.7.4 punktuose nurodytus reikalavimus, išskyrus tai, kad nereikia nustatyti PTT charakteristikų pagal 8.6.10 punktą.

10.7.2.   Įvorės sukimo momento bandymas

Vienas balionas turi būti bandomas pagal A.25 skirsnį (šio priedo A priedėlis).

10.7.3.   Pralaidumo bandymas

Turi būti atliekamas vieno baliono pralaidumo bandymas pagal A.21 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

10.7.4.   Bandymas gamtinių dujų slėgio ciklais

Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas pagal A.27 skirsnį (šio priedo A priedėlis) ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

11.   ŽENKLINIMAS

11.1.   Ženklinimo nuostata

Gamintojas turi ženklinti balioną aiškiais, ilgalaikiais ir ne mažesnio kaip 6 mm aukščio ženklais. Ženklinama etiketėmis, įspaustomis į dervų dangas, klijuojamomis etiketėmis, mažų įtempių įspaudais, naudojamais SGD-1 ir SGD-2 tipo modelių pastorintuose galuose, arba kokiu nors šių ženklų deriniu. Klijuojamos etiketės ir klijavimo būdas turi atitikti standarto ISO 7225 arba lygiaverčio standarto reikalavimus. Leidžiama naudoti sudėtines etiketes, kurios turėtų būti išdėstytos taip, kad jų neuždengtų tvirtinimo apkabos. Kiekvienas šį priedą atitinkantis balionas turi būti ženklinamas taip:

| a) | privaloma informacija:






  i) | „TIK SGD“: |
| --- | --- | --- |

a)

privaloma informacija:

i)

„TIK SGD“:

| ii) | „NENAUDOTI PO XX/XXXX“, čia „XX/XXXX“ yra naudojimo pabaigos mėnuo ir metai (2); |
| --- | --- |

ii)

„NENAUDOTI PO XX/XXXX“, čia „XX/XXXX“ yra naudojimo pabaigos mėnuo ir metai (2);

| iii) | gamintojo identifikavimas; |
| --- | --- |

iii)

gamintojo identifikavimas;

| iv) | baliono identifikavimas (taikomas dalies numeris ir unikalus kiekvieno baliono gamyklinis numeris); |
| --- | --- |

iv)

baliono identifikavimas (taikomas dalies numeris ir unikalus kiekvieno baliono gamyklinis numeris);

| v) | darbinis slėgis ir temperatūra; |
| --- | --- |

v)

darbinis slėgis ir temperatūra;

| vi) | EEK taisyklės numeris, balionų tipas ir sertifikato registravimo numeris; |
| --- | --- |

vi)

EEK taisyklės numeris, balionų tipas ir sertifikato registravimo numeris;

| vii) | viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti balione, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti; |
| --- | --- |

vii)

viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti balione, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti;

| viii) | naudojant etiketes, visi balionai turi turėti neuždengtame baliono paviršiuje įspaustą unikalųjį identifikavimo numerį, kuris leistų atsekti balioną, jeigu jo etiketė būtų sugadinta; |
| --- | --- |

viii)

naudojant etiketes, visi balionai turi turėti neuždengtame baliono paviršiuje įspaustą unikalųjį identifikavimo numerį, kuris leistų atsekti balioną, jeigu jo etiketė būtų sugadinta;

| b) | neprivaloma informacija: | ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:






  i) | dujų temperatūros intervalas, pavyzdžiui, nuo – 40 °C iki 65 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

neprivaloma informacija:

ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:

i)

dujų temperatūros intervalas, pavyzdžiui, nuo – 40 °C iki 65 °C;

| ii) | vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pavyzdžiui, 120 litrų; |
| --- | --- |

ii)

vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pavyzdžiui, 120 litrų;

| iii) | pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai). |
| --- | --- |

iii)

pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai).

| | Ženklai turi būti išdėstyti išvardyta tvarka, bet konkretus išdėstymas gali keistis atsižvelgiant į prieinamą paviršiaus plotą. Priimtinas privalomosios informacijos pavyzdys yra:





  TIK SGD
  NENAUDOTI PO.../...
  Gamintojas/Dalies numeris/Eilės numeris
  20 MPa/15 °C
  EEK R 110 SGD-2 (registracijos Nr. ...)
  „Naudoti tik gamintojo patvirtintą viršslėgio įtaisą“ |
| --- | --- |

Ženklai turi būti išdėstyti išvardyta tvarka, bet konkretus išdėstymas gali keistis atsižvelgiant į prieinamą paviršiaus plotą. Priimtinas privalomosios informacijos pavyzdys yra:

TIK SGD

NENAUDOTI PO.../...

Gamintojas/Dalies numeris/Eilės numeris

20 MPa/15 °C

EEK R 110 SGD-2 (registracijos Nr. ...)

„Naudoti tik gamintojo patvirtintą viršslėgio įtaisą“

12.   PARUOŠIMAS IŠSIŲSTI

Prieš išsiunčiant iš gamintojo gamyklos kiekvieno baliono vidus turi būti švarus ir sausas. Į visas balionų angas, kurios ne iš karto uždaromos įsukant vožtuvą ir saugos įtaisus, jei naudojami, turi būti įsukti kamščiai, kurie neleistų patekti drėgmei ir apsaugotų sriegius. Prieš išsiunčiant, į visus plieninius balionus ir įdėklus turi būti įpurkšta korozijos inhibitoriaus (pvz., turinčio alyvos).

Pirkėjui turi būti pateiktas gamintojo pareiškimas dėl eksploatavimo ir visa būtina informacija tinkamam baliono tvarkymui, naudojimui ir eksploatavimo kontrolei užtikrinti. Pareiškimas turi atitikti šio priedo D priedėlį.

---

(1)  Nereikalaujama, jei taikomas šio priedo A priedėlio A.17 skirsnyje nurodytas baliono su defektais bandymo metodas.

(2)  Naudojimo pabaigos data neturi būti vėlesnė už nurodytąją eksploatavimo trukmę. Naudojimo pabaigos data gali būti užrašoma ant baliono išsiuntimo metu, jei balionai buvo laikomi sausoje vietoje ir be vidinio slėgio.

A priedėlis

BANDYMŲ METODAI

A.1.   PLIENO IR ALIUMINIO TEMPIMO BANDYMAI

Tempimo bandymas atliekamas pagal metodą, aprašytą standarte ISO 9809 plienui ir standarte ISO 7866 aliuminiui, naudojant medžiagą, paimtą kaip stačiakampį bandinį iš cilindrinės pagaminto baliono dalies. Jeigu tai balionai su virintiniais nerūdijančio plieno įdėklais, tempimo bandymai irgi atliekami su medžiaga, paimta iš suvirinimo siūlių pagal metodus, aprašytus standarto EN 13322–2 8.4 punkte. Dvi bandinių pusės, atitinkančios baliono išorinį ir vidinį paviršių, neturi būti apdirbtos. Tempimo bandymas turi būti atliekamas pagal standartą ISO 6892.

Pastaba. Atkreipiamas dėmesys į pailgėjimo matavimo metodą, aprašytą standarte ISO 6892, ypač į tuos atvejus, kai tempiamasis bandinys yra kūginis, dėl ko jis nutrūksta ne per matuojamosios bandinio dalies vidurį.

A.2   PLIENINIŲ BALIONŲ IR PLIENINIŲ ĮDĖKLŲ SMŪGINIO TĄSUMO BANDYMAS

Atliekamas trijų bandinių smūginio tąsumo bandymas pagal standartą ISO 148, naudojant medžiagą, paimtą iš cilindrinės pagaminto baliono dalies. Smūginio tąsumo bandymo bandiniai turi būti imami iš baliono sienelės pagal 3A priedo 6.2 lentelėje nurodytą kryptį. Jeigu tai balionai su virintiniais nerūdijančio plieno įdėklais, smūginio tąsumo bandymai irgi atliekami su medžiaga, paimta iš suvirinimo siūlių pagal metodus, aprašytus standarto EN 13322–2 8.6 punkte. Išpjova turi būti statmena baliono sienelės paviršiui. Bandymams išilgine kryptimi išpjauti bandiniai turi būti apdirbti iš visų pusių (šešios briaunos). Jei dėl sienelių storio galutinio bandinio storis negali būti 10 mm, jis kiek įmanoma turi atitikti baliono sienelės vardinį storį. Skersa kryptimi išpjauti bandiniai turi būti apdirbti tik iš keturių pusių, baliono sienelių vidinė ir išorinė pusės mechaniškai neapdorojamos.

A.3   PLIENO ATSPARUMAS PLEIŠĖJIMUI DĖL ĮTEMPIŲ SULFIDŲ APLINKOJE

Išskyrus kaip nurodyta toliau, bandymas turi būti atliekamas, taikant NACE standartinių tempimo bandymų procedūrų A metodą, kaip aprašyta NACE TM0177–96 standarte. Turi būti atliekami trijų bandinių tempimo bandymai, naudojant 3,81 mm (0,150 colio) skersmens matuojamąjį strypą, ištekintą iš pagaminto baliono arba įdėklo sienelės. Bandiniai turi būti veikiami pastovios tempimo apkrovos, kuri sudarytų 60 % nurodytos plieno takumo ribos, įmerkti į buferinį tirpalą distiliuotame vandenyje, turintį 0,5 % (masės) natrio acetato trihidrato ir acto rūgštimi parūgštintą iki pradinės pH vertės 4,0.

Tirpalas turi būti visą laiką prisotintas vandenilio sulfidu kambario temperatūroje ir veikiant 0,414 kPa (0,06 psi) jo slėgiui (likusi dalis – azotas). Bandiniai turi išlaikyti 144 val. trukmės bandymą.

A.4   ALIUMINIO KOROZIJOS BANDYMAI

Aliuminio lydinių korozijos bandymai turi būti atliekami pagal standartą ISO/DIS 7866 A priedą ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų.

A.5   ALIUMINIO PLEIŠĖJIMO DĖL ILGALAIKĖS APKROVOS (ANGL. SLC) BANDYMAI

Atsparumo SLC bandymas turi būti atliekamas pagal standartą ISO/DIS 7866 D priedą ir turi būti laikomasi jame nurodytų reikalavimų;

A.6   PROTĖKIO PRIEŠ ATSIRANDANT TRŪKIUI (PTT) CHARAKTERISTIKŲ BANDYMAS

Atliekamas trijų pagamintų balionų bandymas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 30 MPa slėgio ir ne didesniu kaip 10 ciklų per minutę dažniu.

Bandymas atliekamas tol, kol visi bandomi balionai ima neatitikti sandarumo reikalavimų.

A.7   BANDYMAS SLĖGIO CIKLAIS NAUDOJANT AUKŠČIAUSIOS IR ŽEMIAUSIOS TEMPERATŪROS VERTES

Atliekamas pagamintų balionų su kompozitiniu apvyniojimu ir be jokios apsauginės dangos bandymas slėgio ciklais, nesant trūkimo, protėkio arba pluošto išvyniojimo požymių, taip:

| a) | kondicionuojama 48 h, esant nuliniam slėgiui, 65 °C arba aukštesnei temperatūrai ir 95 % arba didesnei santykinei drėgmei. Laikoma, kad šio reikalavimo buvo laikomasi, jeigu smulkūs vandens lašai arba rūkas buvo purškiami kameroje, kurios temperatūra 65 °C; |
| --- | --- |

a)

kondicionuojama 48 h, esant nuliniam slėgiui, 65 °C arba aukštesnei temperatūrai ir 95 % arba didesnei santykinei drėgmei. Laikoma, kad šio reikalavimo buvo laikomasi, jeigu smulkūs vandens lašai arba rūkas buvo purškiami kameroje, kurios temperatūra 65 °C;

| b) | po to veikiama hidrostatinio slėgio ciklais, kurių skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio 65 °C arba aukštesnėje temperatūroje ir esant 95 % drėgmei; |
| --- | --- |

b)

po to veikiama hidrostatinio slėgio ciklais, kurių skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio 65 °C arba aukštesnėje temperatūroje ir esant 95 % drėgmei;

| c) | užtikrinama pusiausvyra veikiant nuliniam slėgiui ir aplinkos temperatūrai; |
| --- | --- |

c)

užtikrinama pusiausvyra veikiant nuliniam slėgiui ir aplinkos temperatūrai;

| d) | veikiama slėgio ciklais, skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 20 MPa slėgio – 40 °C arba žemesnėje temperatūroje; |
| --- | --- |

d)

veikiama slėgio ciklais, skaičius lygus 500 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai, nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 20 MPa slėgio – 40 °C arba žemesnėje temperatūroje;

Poveikio slėgio ciklais dažnis b neturi viršyti 10 ciklų per minutę. Poveikio slėgio ciklais dažnis d neturi viršyti 3 ciklų per minutę, išskyrus atvejus, kai slėgio jutiklis yra tiesiog balione. Reikia turėti atitinkamus prietaisus, siekiant užtikrinti žemiausią fluido temperatūrą atliekant bandymą slėgio ciklais žemoje temperatūroje.

Atlikus bandymą slėgio ciklais, taikant aukščiausias ir žemiausias temperatūros vertes, balionai turi būti hidrostatiniu slėgiu suardyti pagal hidrostatinio trūkimo bandymo reikalavimus ir išlaikyti trūkstamąjį slėgį, kuris būtų ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio. Prieš hidrostatinio trūkimo bandymą su SGD-4 tipo balionais turi būti atliekamas protėkio bandymas pagal A.10 skirsnį.

A.8   BRINELIO KIETUMO BANDYMAS

Kietumo bandymai turi būti atliekami, bandant kiekvieno baliono arba įdėklo lygiagrečią sienelę iš vidurio ir įgaubto galo pagal standartą ISO 6506. Bandymas turi būti atliekamas po galutinio terminio apdorojimo ir taip nustatytos kietumo vertės turi atitikti projekte nurodytą diapazoną.

A.9   DANGŲ BANDYMAI (PRIVALOMI TUO ATVEJU, JEI TAIKOMAS 3A PRIEDO 6.12 PUNKTO C PAPUNKTIS)

A.9.1   Dangų eksploatacinių nustatymo charakteristikų bandymai

Dangos įvertinamos taikant šiuos bandymų metodus arba lygiaverčius nacionalinius standartus:

| a) | adhezijos bandymas pagal standartą ISO 4624, taikant A arba B metodą. Dangos adhezijos klasė turi būti atitinkamai 4A arba 4B; |
| --- | --- |

a)

adhezijos bandymas pagal standartą ISO 4624, taikant A arba B metodą. Dangos adhezijos klasė turi būti atitinkamai 4A arba 4B;

| b) | lankstumas – pagal standartą ASTM D522 (Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas), taikant B bandymo metodą ir naudojant 12,7 mm (0,5 colio) strypą, kurio storis nurodomas – 20 °C. Bandiniai lankstumo bandymui turi būti ruošiami pagal standartą ASTM D522. Neturi būti jokių matomų įtrūkių; |
| --- | --- |

b)

lankstumas – pagal standartą ASTM D522 (Klijuotų organinių dangų lenkimo apie strypą bandymas), taikant B bandymo metodą ir naudojant 12,7 mm (0,5 colio) strypą, kurio storis nurodomas – 20 °C. Bandiniai lankstumo bandymui turi būti ruošiami pagal standartą ASTM D522. Neturi būti jokių matomų įtrūkių;

| c) | atsparumas smūgiui – pagal standartą ASTM D2794 (Organinių dangų atsparumo veikiant staigiam deformavimui (smūgiui) bandymo metodas). Danga kambario temperatūroje turi išlaikyti tiesioginį 18 J (160 colių-svarų) smūginio tąsumo bandymą; |
| --- | --- |

c)

atsparumas smūgiui – pagal standartą ASTM D2794 (Organinių dangų atsparumo veikiant staigiam deformavimui (smūgiui) bandymo metodas). Danga kambario temperatūroje turi išlaikyti tiesioginį 18 J (160 colių-svarų) smūginio tąsumo bandymą;

| d) | cheminis atsparumas, paprastai bandomas pagal standartą ASTM D1308 (Buitinių cheminių medžiagų poveikio skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms metodas). Bandymai turi būti atliekami taikant atvirosios dėmės bandymo metodą ir 100 val. veikiant 30 % sulfato rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219) bei 24 val. veikiant polialkilenglikoliu (pvz., stabdžių skysčiu). Neturi būti dangos iškilimo, pūslėjimo arba minkštėjimo požymių. Adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal standartą ASTM D3359; |
| --- | --- |

d)

cheminis atsparumas, paprastai bandomas pagal standartą ASTM D1308 (Buitinių cheminių medžiagų poveikio skaidrioms ir dažytoms organinėms dangoms metodas). Bandymai turi būti atliekami taikant atvirosios dėmės bandymo metodą ir 100 val. veikiant 30 % sulfato rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219) bei 24 val. veikiant polialkilenglikoliu (pvz., stabdžių skysčiu). Neturi būti dangos iškilimo, pūslėjimo arba minkštėjimo požymių. Adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal standartą ASTM D3359;

| e) | veikti bent 1 000 val. pagal metodą, aprašyta standarte ASTM G53 (Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo)). Neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal standartą ISO 4624. Leidžiamas ne didesnis kaip 20 % blizgesio sumažėjimas; |
| --- | --- |

e)

veikti bent 1 000 val. pagal metodą, aprašyta standarte ASTM G53 (Aparatūros, naudojamos veikti šviesa ir vandeniu, tipinė eksploatavimo praktika. Aparatūra, naudojama nemetalinėms medžiagoms veikti (UV fluorescencija. Kondensacijos tipo)). Neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal standartą ISO 4624. Leidžiamas ne didesnis kaip 20 % blizgesio sumažėjimas;

| f) | veikti bent 500 val. pagal metodą, aprašytą standarte ASTM B117 (Bandymo druskos rūke metodas). Ėsdinimo žymė įbrėžimo ženklo vietoje turi būti ne platesnė kaip 3 mm, neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal standartą ASTM D3359; |
| --- | --- |

f)

veikti bent 500 val. pagal metodą, aprašytą standarte ASTM B117 (Bandymo druskos rūke metodas). Ėsdinimo žymė įbrėžimo ženklo vietoje turi būti ne platesnė kaip 3 mm, neturi būti pūslėjimo požymių, o adhezija turi atitikti 3 klasės reikalavimus, kai bandoma pagal standartą ASTM D3359;

| g) | atsparumas pleišėjimui kambario temperatūroje, taikant standartą ASTM D3170 (Dangų atsparumo pleišėjimui metodas). Dangų klasė turi būti 7A arba geresnė ir visiškai neturi matytis pagrindo. |
| --- | --- |

g)

atsparumas pleišėjimui kambario temperatūroje, taikant standartą ASTM D3170 (Dangų atsparumo pleišėjimui metodas). Dangų klasė turi būti 7A arba geresnė ir visiškai neturi matytis pagrindo.

A.9.2   Partijos bandymai dėl dangų

| a) | Dangos storis
  Dangos storis turi atitikti projekto reikalavimus, kai dangos bandomos pagal standartą ISO 2808; |
| --- | --- |

a)

Dangos storis

Dangos storis turi atitikti projekto reikalavimus, kai dangos bandomos pagal standartą ISO 2808;

| b) | Dangų adhezija
  Dangų adhezija turi būti matuojama pagal standartą ISO 4624 ir turi atitikti bent 4 klasės reikalavimus, kai taikomas A arba B bandymo metodas. |
| --- | --- |

b)

Dangų adhezija

Dangų adhezija turi būti matuojama pagal standartą ISO 4624 ir turi atitikti bent 4 klasės reikalavimus, kai taikomas A arba B bandymo metodas.

A.10   PROTĖKIO BANDYMAS

Turi būti bandomas SGD-4 tipo modelių sandarumas, taikant šią procedūrą (arba kitą priimtiną būdą):

| a) | į visiškai sausus balionus leidžiamas sausas oras arba azotas, turintys nustatomųjų dujų, pavyzdžiui, helio, darbiniam slėgiui užtikrinti; |
| --- | --- |

a)

į visiškai sausus balionus leidžiamas sausas oras arba azotas, turintys nustatomųjų dujų, pavyzdžiui, helio, darbiniam slėgiui užtikrinti;

| b) | didesnis nei 0,004 standartinio cm3/val. protėkis, išmatuotas bet kuriame taške, yra atmestinumo priežastis. |
| --- | --- |

b)

didesnis nei 0,004 standartinio cm3/val. protėkis, išmatuotas bet kuriame taške, yra atmestinumo priežastis.

A.11   HIDRAULINIS BANDYMAS

Turi būti taikomas vienas iš šių variantų:

1 variantas.   Vandens gaubto bandymas

| a) | Balionas bandomas hidrostatiniu slėgiu, bent 1,5 karto didesniu nei darbinis slėgis. Bandymo slėgis jokiu atveju negali viršyti savaiminio apspaudimo slėgio; |
| --- | --- |

a)

Balionas bandomas hidrostatiniu slėgiu, bent 1,5 karto didesniu nei darbinis slėgis. Bandymo slėgis jokiu atveju negali viršyti savaiminio apspaudimo slėgio;

| b) | Slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių) visiškam išsiplėtimui užtikrinti. Bet koks vidinis slėgis, kuriuo buvo veikiama po savaiminio apspaudimo ir prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu, neturi būti didesnis kaip 90 % hidrostatinio bandymo slėgio. Jei bandymo slėgio neįmanoma išlaikyti dėl bandymo aparatūros gedimo, leidžiama pakartoti bandymą veikiant 700 kPa padidintam slėgiui. Tokius pakartotinius bandymus leidžiama atlikti ne daugiau kaip 2 kartus; |
| --- | --- |

b)

Slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių) visiškam išsiplėtimui užtikrinti. Bet koks vidinis slėgis, kuriuo buvo veikiama po savaiminio apspaudimo ir prieš bandymą hidrostatiniu slėgiu, neturi būti didesnis kaip 90 % hidrostatinio bandymo slėgio. Jei bandymo slėgio neįmanoma išlaikyti dėl bandymo aparatūros gedimo, leidžiama pakartoti bandymą veikiant 700 kPa padidintam slėgiui. Tokius pakartotinius bandymus leidžiama atlikti ne daugiau kaip 2 kartus;

| c) | Gamintojas turi nurodyti atitinkamą nuolatinį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, bet jokiu atveju nuolatinis tūrio padidėjimas neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. SGD-4 tipo modelių tūrio padidėjimą dėl tampriojo deformavimo turi nustatyti gamintojas. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams. |
| --- | --- |

c)

Gamintojas turi nurodyti atitinkamą nuolatinį tūrio padidėjimą, veikiant bandymo slėgiui, bet jokiu atveju nuolatinis tūrio padidėjimas neturi būti didesnis kaip 5 % suminio tūrio padidėjimo veikiant bandymo slėgiui. SGD-4 tipo modelių tūrio padidėjimą dėl tampriojo deformavimo turi nustatyti gamintojas. Visi balionai, kurie neatitinka nurodytos atmestinumo ribinės vertės, turi būti atmesti ir sunaikinti arba naudojami kitiems partijos bandymams.

2 variantas.   Atsparumo slėgiui bandymas

Hidrostatinis slėgis balione turi būti palaipsniui ir tolygiai didinamas tol, kol užtikrinamas bandymo slėgis, bent 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis. Baliono bandymo slėgis turi būti išlaikomas gana ilgą laiką (bent 30 sekundžių), kad būtų galima įsitikinti, kad slėgis nemažėja ir yra užtikrinamas sandarumas;

A.12   TRŪKIMO VEIKIANT HIDROSTATINIAM SLĖGIUI BANDYMAS

| a) | Slėgio didinimo sparta neturi viršyti 1,4 MPa per sekundę (200 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio. Jei slėgio didinimo sparta viršija 350 kPa/sekundę (50 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio, balionas turi būti sumontuojamas pagal schemą tarp slėgio šaltinio ir slėgio matavimo įtaiso arba būtina bent 5 sekundes palaukti, užtikrinus mažiausią projektinį trūkstamąjį slėgį; |
| --- | --- |

a)

Slėgio didinimo sparta neturi viršyti 1,4 MPa per sekundę (200 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio. Jei slėgio didinimo sparta viršija 350 kPa/sekundę (50 psi/sekundę), kai slėgis yra didesnis nei 80 % projektinio trūkstamojo slėgio, balionas turi būti sumontuojamas pagal schemą tarp slėgio šaltinio ir slėgio matavimo įtaiso arba būtina bent 5 sekundes palaukti, užtikrinus mažiausią projektinį trūkstamąjį slėgį;

| b) | Mažiausias reikiamas (apskaičiuotas) trūkimo slėgis turi būti bent 45 MPa ir jis jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, atitinkanti įtempių santykio reikalavimą. Turi būti užrašytas tikrasis trūkimo slėgis. Trūkis gali įvykti baliono cilindrinėje arba gaubtoje dalyje. |
| --- | --- |

b)

Mažiausias reikiamas (apskaičiuotas) trūkimo slėgis turi būti bent 45 MPa ir jis jokiu atveju neturi būti mažesnis nei vertė, atitinkanti įtempių santykio reikalavimą. Turi būti užrašytas tikrasis trūkimo slėgis. Trūkis gali įvykti baliono cilindrinėje arba gaubtoje dalyje.

A.13   BANDYMAS SLĖGIO CIKLAIS APLINKOS TEMPERATŪROJE

Bandymas slėgio ciklais turi būti atliekamas pagal šią procedūrą:

| a) | bandomasis balionas pripildomas korozijos nesukeliančio skysčio, pavyzdžiui, alyvos, vandens su inhibitoriumi arba glikolio; |
| --- | --- |

a)

bandomasis balionas pripildomas korozijos nesukeliančio skysčio, pavyzdžiui, alyvos, vandens su inhibitoriumi arba glikolio;

| b) | balionas veikiamas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui. |
| --- | --- |

b)

balionas veikiamas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, veikiant ne didesniam kaip 10 ciklų per minutę dažniui.

Ataskaitoje turi būti pateiktas ciklų skaičius iki gedimo atsiradimo ir gedimo pradžios vieta bei jos aprašas.

A.14   BANDYMAS RŪGŠČIOJE APLINKOJE

Pagamintas balionas turi būti bandomas taikant šią bandymo procedūrą:

| a) | 150 mm skersmens baliono paviršiaus plotas 100 val. veikiamas 30 % sulfato rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219), kai slėgis balione yra 26 MPa; |
| --- | --- |

a)

150 mm skersmens baliono paviršiaus plotas 100 val. veikiamas 30 % sulfato rūgšties tirpalu (akumuliatorinė rūgštis, kurios santykinis tankis 1,219), kai slėgis balione yra 26 MPa;

| b) | vėliau balionas turi būti bandomas iki trūkimo, taikant A.12 skirsnyje aprašytą procedūrą, ir gautas trūkimo slėgis turi būti didesnis nei 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio. |
| --- | --- |

b)

vėliau balionas turi būti bandomas iki trūkimo, taikant A.12 skirsnyje aprašytą procedūrą, ir gautas trūkimo slėgis turi būti didesnis nei 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.

A.15   APSAUGOS NUO UGNIES BANDYMAS

A.15.1   Bendrosios nuostatos

Apsaugos nuo ugnies bandymais turi būti įrodyta, kad pagamintas balionas, turintis projekte nurodytą apsaugos nuo ugnies sistemą (baliono vožtuvą, viršslėgio įtaisus ir (arba) sumontuotą šiluminę izoliaciją), nesprogs, jei atliekant bandymą balionas nustatytomis sąlygomis būtų veikiamas ugnimi. Atliekant atsparumo ugniai bandymą reikia imtis ypatingų atsargumo priemonių tuo atveju, jeigu balionas sutrūktų.

A.15.2   Baliono padėtis

Balionai turi būti padėti horizontaliai, baliono apačiai būna maždaug 100 mm virš ugnies šaltinio.

Turi būti naudojamas metalinis ekranas, kad liepsna negalėtų tiesiogiai liesti baliono vožtuvų, jungčių ir (arba) viršslėgio įtaisų. Metalinis ekranas neturi tiesiogiai liestis su nurodyta apsauga nuo gaisro sistemos (viršslėgio įtaisais arba baliono vožtuvu). Sugedus bet kuriam vožtuvui, jungčiai arba vamzdžiui, kurie pagal projektą nėra numatytos apsaugos sistemos dalis, rezultatas turi būti panaikintas.

A.15.3   Ugnies šaltinis

Vienodos liepsnos 1,65 m ilgio ugnies šaltinis turi užtikrinti, kad baliono paviršius aplink jo skersmenį bus tiesiogiai veikiamas liepsnos.

Ugniai gauti galima naudoti bet kokius degalus, jei galima gauti vienodą šilumą, kurios pakaktų išlaikyti nurodytą bandymo temperatūrą tol, kol iš baliono išleidžiamos dujos. Pasirenkant degalus reikėtų atsižvelgti į oro teršimo aspektus. Ugnies šaltinio padėtis turi būti aprašyta išsamiai, kad būtų galima atkurti šilumos tiekimo balionui sąlygas. Jei atliekant bandymą įvyksta bet koks gedimas arba ugnis nėra pastovi, rezultatas turi būti panaikintas.

A.15.4   Temperatūros ir slėgio matavimai

Paviršiaus temperatūrą turi matuoti bent trys termoporos, išdėstytos išilgai baliono apačios ne didesniu kaip 0,75 m atstumu viena nuo kitos. Turi būti naudojamas metalinis ekranas, kuris neleistų liepsnai tiesiogiai liesti termoporų. Termoporas dar galima įdėti į kvadratinius metalinius blokus, kurių kraštinė būtų mažesnė kaip 25 mm.

Slėgis baliono viduje matuojamas slėgio jutikliu nekeičiant bandomos sistemos konfigūracijos.

Atliekant bandymą termoporų temperatūra ir baliono slėgis turi būti registruojamas kas 30 sekundžių arba dažniau.

A.15.5   Bendrieji bandymo reikalavimai

Slėgis balione didinamas pripildant gamtinių dujų, balionas padedamas horizontaliai ir bandomas veikiant slėgiui, kuris lygus:

| a) | darbiniam slėgiui; |
| --- | --- |

a)

darbiniam slėgiui;

| b) | 25 % darbinio slėgio. |
| --- | --- |

b)

25 % darbinio slėgio.

Uždegus ugnį, liepsna iš karto turi liesti baliono paviršių per visą 1,65 m ugnies šaltinio ilgį ir aplink visą baliono skersmenį. Ne vėliau kaip po 5 minučių nuo uždegimo, nors viena termopora turi rodyti bent 590 °C temperatūrą. Ši mažiausia temperatūra turi būti išlaikyta visą likusį bandymo laiką.

A.15.6   1,65 m arba mažesnio ilgio balionai

Baliono vidurys turi būti virš ugnies šaltinio vidurio.

A.15.7   Ilgesni kaip 1,65 m balionai

Jei baliono viršslėgio įtaisas yra sumontuotas viename gale, ugnis uždegama kitame baliono gale. Jei baliono viršslėgio įtaisai yra sumontuoti abiejuose galuose arba daugiau kaip vienoje vietoje išilgai baliono, ugnies šaltinio vidurys turi būti per vidurį tarp labiausiai horizontaliau nutolusių viršslėgio įtaisų.

Jei balionas yra papildomai apsaugotas šilumine izoliacija, turi būti atliekami du ugnies bandymai, veikiant eksploatavimo slėgiui; vienas bandymas – kai ugnies šaltinio vidurys sutampa su baliono viduriu, kitas – kai ugnis uždegama viename baliono gale.

A.15.8   Priimtini rezultatai

Dujos iš baliono turi būti išleidžiamos per viršslėgio įtaisą.

A.16   PRASISKVERBIMO BANDYMAI

Į balioną, pripildytą suslėgtųjų dujų iki 20 MPa ± 1 MPa, turi prasiskverbti 7,62 mm arba didesnio kalibro šarvamušė kulka. Kulka turi visiškai prasiskverbti bent per vieną baliono šoninę sienelę. Jei bandomi SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo balionų modeliai, kulka turi pramušti šoninę sienelę maždaug 45° kampu. Neturi būti baliono skeveldrų susidarymo požymių. Nelaikoma, kad balionas neišlaikė bandymo, jei atsiskiria mažos medžiagos šukės, kurių kiekvienos masė ne didesnė kaip 45 gramai. Turi būti aprašytas apytikris kulkos įėjimo ir išėjimo angų dydis bei jų vieta.

A.17   KOMPOZITŲ ATSPARUMO DEFEKTAMS BANDYMAI

Tik SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių viename pagamintame balione, padengtame apsaugine danga, turi būti defektų, įpjautų kompozite išilgine kryptimi. Defektai turi būti didesni nei gamintojo nurodytos apžiūros metu pastebimos defektų ribinės vertės.

Tada balionas su defektais turi būti veikiamas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, atliekant 3 000 ciklų ir vėliau papildomai 12 000 ciklų aplinkos temperatūroje. Balionas turi būti sandarus arba neturi trūkti per pirmuosius 3 000 ciklų, bet protėkis gali atsirasti per paskutiniuosius 12 000 ciklų. Visi balionai, kurie išlaiko šį bandymą, turi būti sunaikinti.

A.18   VALKŠNUMO AUKŠTOJE TEMPERATŪROJE BANDYMAS

Šis bandymas yra būtinas visų tipų SGD-4 modeliams ir visų tipų SGD-2 bei SGD-3 modeliams, kurių rišiklio dervos stiklėjimo temperatūra bent 20 °C neviršija didžiausios projektinės medžiagų temperatūros, nurodytos 3A priedo 4.4.2 punkte. Vienas pagamintas balionas turi būti bandomas taip:

| a) | baliono slėgis didinamas iki 26 MPa ir bent 200 val. balionas laikomas ne žemesnėje kaip 100 °C temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

baliono slėgis didinamas iki 26 MPa ir bent 200 val. balionas laikomas ne žemesnėje kaip 100 °C temperatūroje;

| b) | po bandymo balionas turi atitikti A.11 hidrostatinio tūrio didėjimo bandymo, A.10 sandarumo bandymo ir A.12 trūkimo bandymo reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

po bandymo balionas turi atitikti A.11 hidrostatinio tūrio didėjimo bandymo, A.10 sandarumo bandymo ir A.12 trūkimo bandymo reikalavimus.

A.19   PAGREITINTAS ATSPARUMO TEMPIMUI BANDYMAS

Tik viename pagamintame SGD-2, SGD-3 ir SGD-4 tipo modelių balione be apsauginės dangos, įmerktame į 65 °C temperatūros vandenį, slėgis padidinamas iki 26 MPa. Balionas 1 000 val. turi būti laikomas veikiant šiam slėgiui ir temperatūrai. Vėliau slėgis balione didinamas iki trūkstamojo slėgio pagal A.12 skirsnyje nurodytą procedūrą, išskyrus tai, kad trūkimo slėgis turi būti didesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.

A.20   SMŪGINIO TĄSUMO BANDYMAS

Su vienu arba daugiau pagamintų balionų, kurių viduje nėra slėgio arba neprijungti vožtuvai, turi būti atliekamas kritimo bandymas aplinkos temperatūroje. Balionai turi būti metami ant lygaus ir horizontalaus betoninio pagrindo arba grindų. Vienas balionas turi būti metamas horizontalioje padėtyje, jo apačiai būnant 1,8 m virš paviršiaus, ant kurio jis yra metamas. Vienas balionas turi būti metamas vertikaliai abiem galais, esant pakankamam aukščiui virš grindų arba pagrindo, kad potencinė energija būtų 488 J, bet apatinis galas jokiu atveju neturi būti didesniame nei 1,8 m. aukštyje. Vienas balionas turi būti numestas ant kupolo 45° kampu iš tokio aukščio, kad masės centras būtų 1,8 m aukštyje; tačiau, jei žemesnis galas yra arčiau žemės nei 0,6 m, kritimo kampas turi būti pakeistas taip, kad būtų užtikrintas 0,6 m mažiausias aukštis ir 1,8 m masės centro aukštis.

Po kritimo bandymo atliekamas balionų bandymas slėgio ciklais nuo ne didesnio kaip 2 MPa iki ne mažesnio kaip 26 MPa slėgio, taikant ciklų skaičių, lygų 1 000 ciklų ir nurodytos eksploatavimo trukmės metais sandaugai. Atliekant bandymą ciklais, balionai gali prakiurti, tačiau neturi sutrūkti. Visi balionai, kurie išlaiko bandymą ciklais, turi būti sunaikinti.

A.21   PRALAIDUMO BANDYMAS

Šį bandymą reikia atlikti tik su SGD-4 tipo balionų modeliais. Vienas pagamintas balionas pripildomas suslėgtų gamtinių dujų arba 90 % azoto ir 10 % helio mišinio iki darbinio slėgio, aplinkos temperatūroje dedamas į gaubtu uždengtą sandarią kamerą ir protėkis stebimas tokį laiką, kurio pakaktų nuostoviajam pralaidumo srautui gauti. Pralaidumo srautas turi būti mažesnis kaip 0,25 ml gamtinių dujų arba helio per valandą vienam litrui baliono vandens talpos.

A.22   PLASTIKŲ TEMPIAMOSIOS SAVYBĖS

Plastikinių įdėklų medžiagos takumo riba tempiant ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti nustatytas pagal standartą ISO 3628 – 50 °C temperatūroje ir atitikti 3A priedo 6.3.6 punkte nurodytus reikalavimus.

A.23   PLASTIKŲ LYDYMOSI TEMPERATŪRA

Pagamintų įdėklų polimerinės medžiagos turi būti bandomos pagal standarte ISO 306 aprašytą metodą ir atitikti 3A priedo 6.3.6 punkte nurodytus reikalavimus.

A.24   VIRŠSLĖGIO ĮTAISUI TAIKOMI REIKALAVIMAI

Turi būti įrodyta, kad gamintojo nurodytas viršslėgio įtaisas atitinka 3A priedo 4 dalyje išvardytas eksploatavimo sąlygas, atliekant šiuos atitikties techninėms sąlygoms bandymus:

| a) | vienas bandinys turi būti laikomas 24 h, ne žemesnėje kaip 95 °C reguliuojamoje temperatūroje ir veikiant ne mažesniam kaip bandymo slėgiui (30 MPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių; |
| --- | --- |

a)

vienas bandinys turi būti laikomas 24 h, ne žemesnėje kaip 95 °C reguliuojamoje temperatūroje ir veikiant ne mažesniam kaip bandymo slėgiui (30 MPa). Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių;

| b) | ne didesniu kaip 4 ciklai per minutę dažniu turi būti atliekamas šis vieno bandinio nuovargio bandymas:






  i) | 82 °C temperatūroje veikiamas 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

b)

ne didesniu kaip 4 ciklai per minutę dažniu turi būti atliekamas šis vieno bandinio nuovargio bandymas:

i)

82 °C temperatūroje veikiamas 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 26 MPa;

| ii) | – 40 °C temperatūroje veikiamas 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 20 MPa. |
| --- | --- |

ii)

– 40 °C temperatūroje veikiamas 10 000 slėgio ciklų nuo 2 MPa iki 20 MPa.

Šio bandymo pabaigoje neturi būti protėkio arba matomų kokio nors pagal projektą naudoto lydžiojo metalo išspaudimo požymių;

| c) | žalvariniai slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi išlaikyti bandymą gyvsidabrio (I) nitratu, kaip aprašyta standarte ASTM B154, ir nepleišėti dėl įtempių korozijos. Viršslėgio įtaisas turi būti panardintas 30 minučių į vandeninį gyvsidabrio (I) nitrato tirpalą, turintį litrui tirpalo 10 g gyvsidabrio (I) nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo turi būti atliekamas viršslėgio įtaiso sandarumo bandymas, veikiant 26 MPa statiniu dujų slėgiu vieną minutę, kai komponentas turi būti tikrinamas dėl išorinio protėkio. Joks protėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h; |
| --- | --- |

c)

žalvariniai slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi išlaikyti bandymą gyvsidabrio (I) nitratu, kaip aprašyta standarte ASTM B154, ir nepleišėti dėl įtempių korozijos. Viršslėgio įtaisas turi būti panardintas 30 minučių į vandeninį gyvsidabrio (I) nitrato tirpalą, turintį litrui tirpalo 10 g gyvsidabrio (I) nitrato ir 10 ml azoto rūgšties. Po panardinimo turi būti atliekamas viršslėgio įtaiso sandarumo bandymas, veikiant 26 MPa statiniu dujų slėgiu vieną minutę, kai komponentas turi būti tikrinamas dėl išorinio protėkio. Joks protėkis neturi būti didesnis kaip 200 cm3/h;

| d) | nerūdijančiojo plieno slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi būti pagaminti iš lydinio, kuris būtų atsparus chloridų sukeliamam pleišėjimui dėl įtempių korozijos. |
| --- | --- |

d)

nerūdijančiojo plieno slėginiai viršslėgio įtaisų komponentai turi būti pagaminti iš lydinio, kuris būtų atsparus chloridų sukeliamam pleišėjimui dėl įtempių korozijos.

A.25   ĮVORĖS SUKIMO MOMENTO BANDYMAS

Baliono korpusas turi būti įtvirtintas taip, kad negalėtų pasisukti, ir kiekviena baliono galinė įvorė veikiama 500 Nm sukimo momentu iš pradžių srieginės jungties užsukimo kryptimi, vėliau atsukimo kryptimi ir pagaliau dar kartą užsukimo kryptimi.

A.26   DERVŲ ŠLYTIES STIPRIS

Dervos turi būti bandomos pagal standartą ASTM D2344 arba lygiavertį nacionalinį standartą, paimant kompozitinį apvyniojimą atitinkantį bandinį. Po 24 val. trukmės virinimo vandenyje kompozito mažiausias šlyties stipris turi būti 13,8 MPa.

A.27   BANDYMAS GAMTINIŲ DUJŲ SLĖGIO CIKLAIS

Su vienu pagamintu balionui turi būti atliekamas bandymas slėgio ciklais, naudojant suslėgtas gamtines dujas ir atliekant 300 ciklų nuo mažesnio kaip 2 MPa iki darbinio slėgio. Kiekvieno ciklo, susidedančio iš baliono pripildymo ir dujų išleidimo, trukmė neturi būti didesnė kaip 1 val. Turi būti atliktas baliono sandarumo bandymas pagal A.10 skirsnį ir balionas turi atitikti jame nurodytus reikalavimus. Po bandymo gamtinių dujų slėgio ciklais balionas turi būti perpjautas ir įdėklo (galinės įvorės) jungties vieta apžiūrėta dėl kokių nors irimo požymių nustatymo, pavyzdžiui, nuovarginio pleišėjimo arba elektrostatinio išlydžio.

Pastaba. Atliekant šį bandymą, ypatingą dėmesį būtina skirti saugai. Prieš atliekant šį bandymą, šios konstrukcijos balionai jau turi būti išbandyti atliekant A.12 skirsnio (trūkimo veikiant hidrostatiniam slėgiui), 3A priedo 8.6.3 punkto (slėgio ciklais aplinkos temperatūroje) ir A.21 skirsnio (pralaidumo) bandymus ir atitikti jų reikalavimus. Prieš atliekant šį bandymą, konkretūs bandomi balionai turi būti atitikti A.10 skirsnio (sandarumo bandymo) reikalavimus.

A. 28   LENKIMO BANDYMAS, VIRINTINIAI NERŪDIJANČIO PLIENO ĮDĖKLAI

Lenkimo bandymai atliekami su medžiaga, paimta iš virintinio nerūdijančio plieno įdėklo cilindrinės dalies ir vadovaujantis metodu, aprašytu standarto EN 13322–2 8.5 punkte. Bandinys, lenkiamas į vidų aplink šabloną, neturi trūkti, kol bandinio vidiniai kraštai yra ne toliau vienas nuo kito nei šablono skersmuo.

B priedėlis

(Paliktas tuščias)

C priedėlis

(Paliktas tuščias)

D priedėlis

ATASKAITŲ FORMOS

Pastaba. Šis priedėlis nėra privalomoji šio priedo dalis.

Turėtų būti naudojamos toliau nurodytos formos.

| 1. | Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas. Reikalaujama, kad būtų aiškūs, įskaitomi ir 1 formos formato. |
| --- | --- |

1.

Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas. Reikalaujama, kad būtų aiškūs, įskaitomi ir 1 formos formato.

| 2. | Ataskaita (1) dėl metalinių balionų, įdėklų arba įvorių medžiagų cheminės analizės. Reikalaujama, kad būtų nurodyti pagrindiniai elementai, identifikavimas ir t. t. |
| --- | --- |

2.

Ataskaita (1) dėl metalinių balionų, įdėklų arba įvorių medžiagų cheminės analizės. Reikalaujama, kad būtų nurodyti pagrindiniai elementai, identifikavimas ir t. t.

| 3. | Ataskaita (1) dėl metalinių balionų ir įdėklų medžiagų mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus. |
| --- | --- |

3.

Ataskaita (1) dėl metalinių balionų ir įdėklų medžiagų mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus.

| 4. | Ataskaita (1) dėl nemetalinių įdėklų medžiagų fizinių ir mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir informaciją. |
| --- | --- |

4.

Ataskaita (1) dėl nemetalinių įdėklų medžiagų fizinių ir mechaninių savybių. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir informaciją.

| 5. | Ataskaita (1) dėl kompozitų analizės. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis. |
| --- | --- |

5.

Ataskaita (1) dėl kompozitų analizės. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.

| 6. | Ataskaita dėl hidrostatinių bandymų, bandymų periodiniais slėgio ciklais ir trūkimo bandymų. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.
  1 forma. Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas
  Pagamino:
  Vieta:
  Priežiūros institucijos registracijos numeris:
  Gamintojo ženklas ir numeris:
  Serijos numeris: nuo ... iki ... imtinai.
  Baliono aprašas:
  DYDIS: Išorinis skersmuo: ... mm; Ilgis: ... mm;
  Ant viršutinės gaubtosios baliono dalies arba etiketėse įspaudžiami šie ženklai:






  a) | „Tik SGD“: ... |
| --- | --- | --- |

6.

Ataskaita dėl hidrostatinių bandymų, bandymų periodiniais slėgio ciklais ir trūkimo bandymų. Reikalaujama pranešti apie visus pagal šią taisyklę būtinus atlikti bandymus ir duomenis.

1 forma. Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas

Pagamino:

Vieta:

Priežiūros institucijos registracijos numeris:

Gamintojo ženklas ir numeris:

Serijos numeris: nuo ... iki ... imtinai.

Baliono aprašas:

DYDIS: Išorinis skersmuo: ... mm; Ilgis: ... mm;

Ant viršutinės gaubtosios baliono dalies arba etiketėse įspaudžiami šie ženklai:

a)

„Tik SGD“: ...

| b) | „NENAUDOTI PO“: ... |
| --- | --- |

b)

„NENAUDOTI PO“: ...

| c) | „gamintojo ženklas“: ... |
| --- | --- |

c)

„gamintojo ženklas“: ...

| d) | serijos ir dalies numeris: ... |
| --- | --- |

d)

serijos ir dalies numeris: ...

| e) | darbinis slėgis MPa: ... |
| --- | --- |

e)

darbinis slėgis MPa: ...

| f) | taisyklė: ... |
| --- | --- |

f)

taisyklė: ...

| g) | apsaugos nuo ugnies tipas: ... |
| --- | --- |

g)

apsaugos nuo ugnies tipas: ...

| h) | pradinio bandymo data (mėnuo ir metai): ... |
| --- | --- |

h)

pradinio bandymo data (mėnuo ir metai): ...

| i) | tuščio baliono masė, kg: ... |
| --- | --- |

i)

tuščio baliono masė, kg: ...

| j) | įgaliotosios institucijos arba tikrintojų ženklas: ... |
| --- | --- |

j)

įgaliotosios institucijos arba tikrintojų ženklas: ...

| k) | vandens talpa, l: ... |
| --- | --- |

k)

vandens talpa, l: ...

| l) | bandymo slėgis, MPa: ... |
| --- | --- |

l)

bandymo slėgis, MPa: ...

| m) | visi specialūs nurodymai: ... |
| --- | --- |

m)

visi specialūs nurodymai: ...

Kiekvienas balionas buvo pagamintas pagal visus Taisyklės Nr. ... reikalavimus ir pirmiau pateiktą baliono aprašą. Pridedamos reikalaujamos bandymų ataskaitos.

Aš šiuo dokumentu patvirtinu, kad visi šie bandymų rezultatai yra visais atvejais pakankami ir atitinka pirmiau nurodyto tipo reikalavimus.

Pastabos: ...

Tipo patvirtinimo institucija: ...

Inspektoriaus parašas: ...

Gamintojo parašas: ...

Vieta, data:...

---

(1)  2–6 ataskaitų formas turi parengti gamintojas ir jose turi būti išsamiai aprašyti balionai ir reikalavimai. Kiekvieną ataskaitą turi pasirašyti tipo patvirtinimo institucija ir gamintojas.

E priedėlis

ĮTEMPIŲ SANTYKIŲ TIKRINIMAS, NAUDOJANT TENZOMETRUS

| 1. | Pluoštų įtempiui ir deformavimui galioja tampriojo deformavimo santykiai, todėl įtempių santykiai ir deformavimų santykiai yra lygūs. |
| --- | --- |

1.

Pluoštų įtempiui ir deformavimui galioja tampriojo deformavimo santykiai, todėl įtempių santykiai ir deformavimų santykiai yra lygūs.

| 2. | Reikia turėti tenzometrus dideliam pailgėjimui matuoti. |
| --- | --- |

2.

Reikia turėti tenzometrus dideliam pailgėjimui matuoti.

| 3. | Tenzometrai turėtų būti orientuoti pluoštų, prie kurių jie yra pritvirtinti, kryptimi (t. y. jei baliono išorėje pluoštas yra suvyniotas žiediniu būdu, įrenkite jutiklius žiedų kryptimi). |
| --- | --- |

3.

Tenzometrai turėtų būti orientuoti pluoštų, prie kurių jie yra pritvirtinti, kryptimi (t. y. jei baliono išorėje pluoštas yra suvyniotas žiediniu būdu, įrenkite jutiklius žiedų kryptimi).

| 4. | 1 metodas (taikomas balionams, kuriems gaminti netaikomas vyniojimo taikant didelį įtempimą metodas):






  a) | tenzometrai uždedami ir kalibruojami prieš savaiminį apspaudimą; |
| --- | --- | --- |

4.

1 metodas (taikomas balionams, kuriems gaminti netaikomas vyniojimo taikant didelį įtempimą metodas):

a)

tenzometrai uždedami ir kalibruojami prieš savaiminį apspaudimą;

| b) | matuojamas deformavimas savaiminio apspaudimo slėgio, nulinio slėgio po savaiminio apspaudimo, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

matuojamas deformavimas savaiminio apspaudimo slėgio, nulinio slėgio po savaiminio apspaudimo, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis;

| c) | patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui. |
| --- | --- |

c)

patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui.

| 5. | 2 metodas (taikomas visiems balionams):






  a) | tenzometrai uždedami ir kalibruojami, esant nuliniam slėgiui po apvyniojimo ir savaiminio apspaudimo; |
| --- | --- | --- |

5.

2 metodas (taikomas visiems balionams):

a)

tenzometrai uždedami ir kalibruojami, esant nuliniam slėgiui po apvyniojimo ir savaiminio apspaudimo;

| b) | matuojamas deformavimas nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

matuojamas deformavimas nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis;

| c) | po deformavimo matavimų darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis slėgis sumažinamas iki nulinio ir, stebint tenzometrus, baliono dalis išpjaunama tokiu būdu, kad sritis su uždėtu tenzometru būtų maždaug penkių colių ilgio. Nepažeidžiant kompozito pašalinamas įdėklas. Pašalinus įdėklą, išmatuojamas deformavimas; |
| --- | --- |

c)

po deformavimo matavimų darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis slėgis sumažinamas iki nulinio ir, stebint tenzometrus, baliono dalis išpjaunama tokiu būdu, kad sritis su uždėtu tenzometru būtų maždaug penkių colių ilgio. Nepažeidžiant kompozito pašalinamas įdėklas. Pašalinus įdėklą, išmatuojamas deformavimas;

| d) | pataisomos deformavimo vertės, gautos nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis, deformavimo, išmatuotos esant nuliniam slėgiui su įdėklu ir be jo, dydžiu; |
| --- | --- |

d)

pataisomos deformavimo vertės, gautos nulinio, darbinio ir mažiausio trūkstamojo slėgio sąlygomis, deformavimo, išmatuotos esant nuliniam slėgiui su įdėklu ir be jo, dydžiu;

| e) | patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui. |
| --- | --- |

e)

patvirtinama, kad deformavimas veikiant trūkstamajam slėgiui, padalytas iš deformavimo veikiant darbiniam slėgiui, atitinka įtempių santykio reikalavimus. Jei konstrukcija mišri, deformavimas veikiant darbiniam slėgiui lyginamas su vieno tipo pluoštu armuotų balionų deformavimu veikiant trūkstamajam slėgiui.

F priedėlis

ATSPARUMO TRŪKIMUI CHARAKTERISTIKŲ NUSTATYMO METODAI

F.1   NUOVARGIUI JAUTRIŲ VIETŲ NUSTATYMAS

Balionų gedimo dėl nuovargio vieta ir kryptis turi būti nustatytą atliekant atitinkamą pagamintų balionų įtempių analizę arba visos apimties nuovargio bandymus, kaip to reikalaujama pagal kiekvieno tipo konstrukcijos tinkamumo bandymus. Jei taikoma įtempių analizė galinių elementų metodu, nuovargiui jautri vieta turi būti identifikuojama pagal didžiausios pagrindinio tempimo įtempio, veikiant darbiniam slėgiui, koncentracijos vietą baliono sienelėje arba įdėkle ir kryptį.

F.2   PROTĖKIS PRIEŠ ATSIRANDANT TRŪKIUI (PTT)

F.2.1   Techninis kritinis įvertinimas. Ši analizė gali būti atliekama siekiant nustatyti, ar pagamintas balionas būtų nesandarus, jei balione arba įdėkle esantis defektas padidėtų iki įtrūkio kiaurai sienelę. Turi būti atliekamas baliono šoninės sienelės protėkio prieš atsirandant trūkiui įvertinimas. Jei nuovargiui jautri vieta yra ne tik šoninėje sienelėje, turi būti atliktas tos vietos protėkio prieš atsirandant trūkiui įvertinimas, taikant II lygio metodą, aprašytą standarte BS PD6493. Įvertinimą turi sudaryti šie etapai:

| a) | išmatuojamas įtrūkio per visą sienelės storį (paprastai elipsės formos), gaunamo kiekvienam konstrukcijos tipui atliekant trijų balionų bandymą slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymą (pagal šio priedo A priedėlio A.13 ir A.14 skirsnius), didžiausias ilgis (t. y. pagal pagrindinę ašį). Analizei naudojamas trijų balionų didžiausias įtrūkio ilgis. Modeliuojamas pusiau elipsės formos įtrūkis per visą sienelę, kurio pagrindinė ašis būtų du kartus ilgesnė nei išmatuota ilgiausia pagrindinė ašis, o mažoji ašis būtų lygi 0,9 sienelės storio. Pusiau elipsės formos įtrūkis turi būti modeliuojamas F.1 skirsnyje nurodytoms vietoms. Įtrūkio kryptis turi būti tokia, kad didžiausias pagrindinis tempimo įtempis būtų įtrūkio didėjimo varymo jėga; |
| --- | --- |

a)

išmatuojamas įtrūkio per visą sienelės storį (paprastai elipsės formos), gaunamo kiekvienam konstrukcijos tipui atliekant trijų balionų bandymą slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymą (pagal šio priedo A priedėlio A.13 ir A.14 skirsnius), didžiausias ilgis (t. y. pagal pagrindinę ašį). Analizei naudojamas trijų balionų didžiausias įtrūkio ilgis. Modeliuojamas pusiau elipsės formos įtrūkis per visą sienelę, kurio pagrindinė ašis būtų du kartus ilgesnė nei išmatuota ilgiausia pagrindinė ašis, o mažoji ašis būtų lygi 0,9 sienelės storio. Pusiau elipsės formos įtrūkis turi būti modeliuojamas F.1 skirsnyje nurodytoms vietoms. Įtrūkio kryptis turi būti tokia, kad didžiausias pagrindinis tempimo įtempis būtų įtrūkio didėjimo varymo jėga;

| b) | įvertinimui turi būti naudojami sienelių (įdėklų) įtempių, veikiant 26 MPa slėgiui, lygiai, gauti atliekant įtempių analizę, aprašytą 3A priedo 6.6 punkte. Turi būti apskaičiuotos atitinkamos įtrūkių varomosios jėgos, taikant standartą BS PD6493 9.2 arba 9.3 punktus; |
| --- | --- |

b)

įvertinimui turi būti naudojami sienelių (įdėklų) įtempių, veikiant 26 MPa slėgiui, lygiai, gauti atliekant įtempių analizę, aprašytą 3A priedo 6.6 punkte. Turi būti apskaičiuotos atitinkamos įtrūkių varomosios jėgos, taikant standartą BS PD6493 9.2 arba 9.3 punktus;

| c) | pagaminto baliono arba pagaminto baliono įdėklo atsparumas trūkimui, nustatomas kambario temperatūroje aliuminiui ir – 40 °C temperatūroje plienui, turi būti nustatytas pagal standarto BS PD6493 8.4 ir 8.5 punktus, taikant tipinius bandymo metodus (standartas ISO/DIS 12737 arba ASTM 813–89 arba BS 7448); |
| --- | --- |

c)

pagaminto baliono arba pagaminto baliono įdėklo atsparumas trūkimui, nustatomas kambario temperatūroje aliuminiui ir – 40 °C temperatūroje plienui, turi būti nustatytas pagal standarto BS PD6493 8.4 ir 8.5 punktus, taikant tipinius bandymo metodus (standartas ISO/DIS 12737 arba ASTM 813–89 arba BS 7448);

| d) | plastinių suspaudimų santykis turi būti apskaičiuotas pagal standarto BS PD6493–91 9.4 punktą; |
| --- | --- |

d)

plastinių suspaudimų santykis turi būti apskaičiuotas pagal standarto BS PD6493–91 9.4 punktą;

| e) | modeliuojamas defektas turi būti priimtinas pagal standarto BS PD6493–91 11.2 punktą. |
| --- | --- |

e)

modeliuojamas defektas turi būti priimtinas pagal standarto BS PD6493–91 11.2 punktą.

F.2.2   PTT bandant baliono su defektais trūkimą

Atliekamas baliono šoninės sienelės trūkimo bandymas. Jei nuovargiui jautrios vietos, kaip nurodyta F.1 skirsnyje, yra ne šoninėje sienelėje, trūkimo bandymas turi būti atliekamas ir toje vietoje. Bandymo procedūra yra tokia:

| a) | protėkio prieš atsirandant trūkiui defekto ilgio nustatymas
  PTT defekto ilgis nuovargiui jautrioje vietoje turi būti du kartus didesnis nei įtrūkio per visą sienelės storį ilgis, kai kiekvienam konstrukcijos tipui atliekamas trijų balionų bandymas slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymas; |
| --- | --- |

a)

protėkio prieš atsirandant trūkiui defekto ilgio nustatymas

PTT defekto ilgis nuovargiui jautrioje vietoje turi būti du kartus didesnis nei įtrūkio per visą sienelės storį ilgis, kai kiekvienam konstrukcijos tipui atliekamas trijų balionų bandymas slėgio ciklais, kaip konstrukcijos tinkamumo bandymas;

| b) | Baliono defektai
  SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra cilindrinės dalies išilgine kryptimi, išoriniai defektai turi būti įpjaunami išilgai, maždaug per baliono cilindrinės dalies vidurį. Defektai turi būti išdėstyti vidurinės dalies mažiausio sienelės storio, kuris nustatomas atliekant storio matavimus keturiose vietose aplink balioną, atstumu. SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra ne cilindrinėje dalyje, PTT defektas turi būti padarytas vidiniame baliono paviršiuje išilgai nuovargiui jautrios krypties. SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams PTT defektas turi būti padarytas metaliniame įdėkle;
  Jei defektai turi būti bandomi nuostoviuoju slėgiu, defektų rėžtuvo storis turi būti maždaug 12,5 mm, kampas turi būti 45 °C ir viršūnės spindulys – ne didesnis kaip 0,25 mm. Rėžtuvo skersmuo turi būti 50 mm, jei baliono išorinis skersmuo mažesnis kaip 140 mm, ir 65 mm – 80 mm, jei baliono išorinis skersmuo didesnis kaip 140 mm (rekomenduojamas standartinis CVN rėžtuvas). PASTABA.

  Pastaba. Rėžtuvą reikėtų reguliariai galąsti, siekiant užtikrinti, kad jo viršūnės spindulys atitiktų specifikaciją.
  Defekto gylį galima reguliuoti, norint gauti protėkį, veikiant nuostoviuoju hidrostatiniu slėgiu. Išoriniame paviršiuje matuojamas įtrūkis neturi plisti už įpjauto defekto ribų daugiau kaip 10 %; |
| --- | --- |

b)

Baliono defektai

SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra cilindrinės dalies išilgine kryptimi, išoriniai defektai turi būti įpjaunami išilgai, maždaug per baliono cilindrinės dalies vidurį. Defektai turi būti išdėstyti vidurinės dalies mažiausio sienelės storio, kuris nustatomas atliekant storio matavimus keturiose vietose aplink balioną, atstumu. SGD-1 tipo modeliams, kurių nuovargiui jautrios vietos yra ne cilindrinėje dalyje, PTT defektas turi būti padarytas vidiniame baliono paviršiuje išilgai nuovargiui jautrios krypties. SGD-2 ir SGD-3 tipo modeliams PTT defektas turi būti padarytas metaliniame įdėkle;

Jei defektai turi būti bandomi nuostoviuoju slėgiu, defektų rėžtuvo storis turi būti maždaug 12,5 mm, kampas turi būti 45 °C ir viršūnės spindulys – ne didesnis kaip 0,25 mm. Rėžtuvo skersmuo turi būti 50 mm, jei baliono išorinis skersmuo mažesnis kaip 140 mm, ir 65 mm – 80 mm, jei baliono išorinis skersmuo didesnis kaip 140 mm (rekomenduojamas standartinis CVN rėžtuvas). PASTABA.

Pastaba. Rėžtuvą reikėtų reguliariai galąsti, siekiant užtikrinti, kad jo viršūnės spindulys atitiktų specifikaciją.

Defekto gylį galima reguliuoti, norint gauti protėkį, veikiant nuostoviuoju hidrostatiniu slėgiu. Išoriniame paviršiuje matuojamas įtrūkis neturi plisti už įpjauto defekto ribų daugiau kaip 10 %;

| c) | Bandymo procedūra
  Veikiant nuostoviuoju slėgiu arba slėgio ciklais, bandymas turi būti atliekamas taip, kaip aprašyta toliau:






  i) | nuostovusis slėgio didinimas iki trūkimo
  slėgis balione turi būti didinamas hidrostatiniu būdu tol, kol slėgis pradeda mažėti dėl protėkio defekto vietoje. Slėgis turi būti didinamas kaip aprašyta A.12 skirsnyje (šio priedo A priedėlis); |
| --- | --- | --- |

c)

Bandymo procedūra

Veikiant nuostoviuoju slėgiu arba slėgio ciklais, bandymas turi būti atliekamas taip, kaip aprašyta toliau:

i)

nuostovusis slėgio didinimas iki trūkimo

slėgis balione turi būti didinamas hidrostatiniu būdu tol, kol slėgis pradeda mažėti dėl protėkio defekto vietoje. Slėgis turi būti didinamas kaip aprašyta A.12 skirsnyje (šio priedo A priedėlis);

| ii) | slėgio ciklai
  Bandymo procedūra turi atitikti šio priedo A priedėlio A.13 skirsnyje nurodytus reikalavimus. |
| --- | --- |

ii)

slėgio ciklai

Bandymo procedūra turi atitikti šio priedo A priedėlio A.13 skirsnyje nurodytus reikalavimus.

| d) | baliono su defektais bandymo priimtinumo kriterijai
  Balionas išlaiko bandymus, jei jis atitinka šias sąlygas:






  i) | atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, gedimo atsiradimo slėgis turi būti lygus 26 MPa arba didesnis.
  Atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, išoriniame paviršiuje matuojamas suminis įtrūkio ilgis gali būti 1,1 karto didesnis nei pradinio defekto ilgis; |
| --- | --- | --- |

d)

baliono su defektais bandymo priimtinumo kriterijai

Balionas išlaiko bandymus, jei jis atitinka šias sąlygas:

i)

atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, gedimo atsiradimo slėgis turi būti lygus 26 MPa arba didesnis.

Atliekant trūkimo bandymą nuostoviuoju slėgiu, išoriniame paviršiuje matuojamas suminis įtrūkio ilgis gali būti 1,1 karto didesnis nei pradinio defekto ilgis;

| ii) | atliekant balionų bandymą slėgio ciklais nuovargio įtrūkiai gali būti didesni nei pradinis defekto ilgis. Tačiau gedimas turi būti „protėkio“ tipo. Defektas dėl nuovargio turėtų plisti bent 90 % pradinio defekto ilgio atstumu. |
| --- | --- |

ii)

atliekant balionų bandymą slėgio ciklais nuovargio įtrūkiai gali būti didesni nei pradinis defekto ilgis. Tačiau gedimas turi būti „protėkio“ tipo. Defektas dėl nuovargio turėtų plisti bent 90 % pradinio defekto ilgio atstumu.

Pastaba. Jei šie reikalavimai nevykdomi (gedimas atsiranda veikiant mažesniam nei 26 MPa slėgiui, netgi jei gedimas yra protėkis), gali būti atliekamas naujas bandymas, atsiradus ne tokiam giliam defektui. Be to, jei veikiant didesniam kaip 26 MPa slėgiui, atsiranda trūkimo tipo gedimas ir defektas negilus, galima atlikti naują bandymą veikiant gilesniam defektui.

F.3   DEFEKTŲ DYDIS ATLIEKANT NEARDOMĄJĄ KONTROLĘ (NDE)

F.3.1   NDE defektų dydis atliekant techninį kritinį įvertinimą

Apskaičiavimai turi būti atliekami pagal Britų standarto (BS) PD 6493 3 skirsnį, taikant šiuos etapus:

| a) | nuovargio įtrūkiai sienelės (įdėklo) didelio įtempio vietoje turi būti modeliuojami kaip plokštuminiai defektai; |
| --- | --- |

a)

nuovargio įtrūkiai sienelės (įdėklo) didelio įtempio vietoje turi būti modeliuojami kaip plokštuminiai defektai;

| b) | įtempių nuovargiui jautrioje vietoje diapazonas, veikiant slėgiui nuo 2 MPa iki 20 MPa, diapazonas turi būti nustatytas atliekant įtempių analizę, kaip aprašyta šio priedėlio F.1 skirsnyje; |
| --- | --- |

b)

įtempių nuovargiui jautrioje vietoje diapazonas, veikiant slėgiui nuo 2 MPa iki 20 MPa, diapazonas turi būti nustatytas atliekant įtempių analizę, kaip aprašyta šio priedėlio F.1 skirsnyje;

| c) | lenkimo ir paviršinio įtempio komponentai gali būti naudojami atskirai; |
| --- | --- |

c)

lenkimo ir paviršinio įtempio komponentai gali būti naudojami atskirai;

| d) | mažiausias slėgio ciklų skaičius yra 15 000; |
| --- | --- |

d)

mažiausias slėgio ciklų skaičius yra 15 000;

| e) | turi būti nustatyti nuovargio įtrūkio plitimo ore duomenys pagal standartą ASTM E647. Įtrūkio plokštumos padėtis turi atitikti C-L kryptį (t. y. įtrūkio plokštuma yra statmena apskritimams ir lygiagreti baliono ašiai), kaip pavaizduota standarte ASTM E399. Greitis turi būti nustatytas kaip trijų bandinių bandymo vidurkis. Jei yra specifiniai nuovargio įtrūkio plitimo duomenys, susiję su medžiagomis ir eksploatavimo sąlygomis, jie gali būti naudojami įvertinimui; |
| --- | --- |

e)

turi būti nustatyti nuovargio įtrūkio plitimo ore duomenys pagal standartą ASTM E647. Įtrūkio plokštumos padėtis turi atitikti C-L kryptį (t. y. įtrūkio plokštuma yra statmena apskritimams ir lygiagreti baliono ašiai), kaip pavaizduota standarte ASTM E399. Greitis turi būti nustatytas kaip trijų bandinių bandymo vidurkis. Jei yra specifiniai nuovargio įtrūkio plitimo duomenys, susiję su medžiagomis ir eksploatavimo sąlygomis, jie gali būti naudojami įvertinimui;

| f) | įtrūkio didėjimas storio kryptimi ir išilgine kryptimi, atliekant slėgio ciklus, turi būti nustatytas pagal etapus, aprašytus standarto BS PD 6493–91 14.2 punkte, integruojant e punkte nustatyto nuovargio įtrūkio plitimo greičio ir įtrūkio varomosios jėgos, atitinkančios naudojamą slėgio ciklą, diapazono santykį; |
| --- | --- |

f)

įtrūkio didėjimas storio kryptimi ir išilgine kryptimi, atliekant slėgio ciklus, turi būti nustatytas pagal etapus, aprašytus standarto BS PD 6493–91 14.2 punkte, integruojant e punkte nustatyto nuovargio įtrūkio plitimo greičio ir įtrūkio varomosios jėgos, atitinkančios naudojamą slėgio ciklą, diapazono santykį;

| g) | taikant pirmiau nurodytas etapus, apskaičiuojamas didžiausias leidžiamasis defektų, kurie nesukeltų baliono gedimo dėl nuovargio arba trūkimo per apskaičiuotą eksploatavimo laikotarpį, gylis ir ilgis. Defektų dydis atliekant NDE turi būti lygus apskaičiuotam didžiausiam leidžiamam projektiniam defektų dydžiui arba mažesnis. |
| --- | --- |

g)

taikant pirmiau nurodytas etapus, apskaičiuojamas didžiausias leidžiamasis defektų, kurie nesukeltų baliono gedimo dėl nuovargio arba trūkimo per apskaičiuotą eksploatavimo laikotarpį, gylis ir ilgis. Defektų dydis atliekant NDE turi būti lygus apskaičiuotam didžiausiam leidžiamam projektiniam defektų dydžiui arba mažesnis.

F.3.2   NDE defektų dydis, balioną su defektais bandant slėgio ciklais

Trys SGD-1, SGD-2 ir SGD-3 tipo modelių balionai, turintys dirbtinius defektus, kurių ilgis ir gylis yra didesnis nei įmanoma aptikti, taikant 3A priedo 6.15 punkte nustatytą NDE tikrinimo metodą, turi būti bandomi slėgio ciklais iki gedimo pagal A.13 skirsnio (šio priedo A priedėlis) bandymo metodą. SGD-1 tipo modeliams, turintiems nuovargiui jautrią vietą cilindrinėje dalyje, išoriniai defektai turi būti daromi šoninėje sienelėje. SGD-1 tipo modeliams, turintiems nuovargiui jautrių vietų ne šoninėje sienelėje, ir SGD-2 bei SGD-3 tipo modeliams, turi būti daromi vidiniai defektai. Vidiniai defektai gali būti įpjauti prieš terminį apdorojimą ir baliono galo uždarymą.

Balionai turi būti sandarūs arba neturi trūkti, atliekant mažiau kaip 15 000 ciklų. Leidžiamas NDE defektų dydis turi būti lygus dirbtinių defektų toje vietoje dydžiui arba mažesnis.

G priedėlis

TALPYKLŲ GAMINTOJO NURODYMAI DĖL BALIONŲ TVARKYMO, NAUDOJIMO IR TIKRINIMO

G.1   BENDROSIOS NUOSTATOS

Pagrindinė šio priedėlio paskirtis – pateikti rekomendacijas balionų pirkėjui, platintojui, montuotojui ir naudotojui dėl balionų saugaus naudojimo visą numatytą eksploatavimo laiką.

G.2   PLATINIMAS

Gamintojas turi informuoti pirkėją, kad nurodymus būtina pateikti visiems asmenims, kurie platina, tvarko, montuoja ir naudoja balionus. Norint turėti šiam tikslui pakankamą kopijų skaičių, dokumentą galima dauginti, tačiau jis turi būti pažymėtas, kad būtų galima rasti nuorodą į tiekiamus balionus.

G.3   GALIOJANČIŲ KODEKSŲ, STANDARTŲ IR TAISYKLIŲ NUORODOS

Tam tikri nurodymai gali būti pateikti, darant nuorodą į nacionalinius arba pripažintus kodeksus, standartus ir taisykles.

G.4   BALIONŲ TVARKYMAS

Turi būti pateikiamos tvarkymo procedūros, siekiant užtikrinti, kad tvarkomi balionai nebūtų nepriimtinai apgadinami arba nebūtų užteršti.

G.5   MONTAVIMAS

Turi būti pateikiami montavimo nurodymai, siekiant užtikrinti, kad montuojami ir įprastai eksploatuojami balionai nebūtų nepriimtinai apgadinti per visą numatomą eksploatavimo laikotarpį.

Jei gamintojas nurodo montavimo būdą, nurodymuose turi būti pateiktos reikiamos detalės, pavyzdžiui, montavimo schema, tampriųjų tarpiklių medžiagų naudojimas, tinkami sukimo momentai detalėms tvirtinti ir būdai, kaip apsaugoti balioną nuo tiesioginio cheminio ir mechaninio aplinkos poveikio.

Jei gamintojas nenurodo montavimo būdo, jis turi atkreipti pirkėjo dėmesį į galimą ilgalaikį transporto priemonės montavimo sistemos poveikį, pavyzdžiui: transporto priemonės kėbulo judėjimas ir baliono išsiplėtimas (susitraukimas) esant tam tikroms eksploatavimo slėgio ir temperatūros sąlygoms.

Jei taikoma, atkreipiamas pirkėjo dėmesys į būtinumą numatyti montuojamas priemones, kurios neleistų kauptis skysčiams arba kietosioms dalelėms, galinčioms pakenkti balionų medžiagoms.

Turi būti nurodytas tinkamas montuoti viršslėgio įtaisas.

G.6   BALIONŲ NAUDOJIMAS

Gamintojas turi atkreipti pirkėjo dėmesį į šioje taisyklėje nurodytas numatomas eksploatavimo sąlygas, ypač į balionui leidžiamą slėgio ciklų skaičių, jo amžių metais, dujų kokybės ribines vertes ir didžiausius leidžiamus slėgius.

G.7   TIKRINIMAS EKSPLOATUOJANT

Gamintojas turi aiškiai nurodyti naudotojo pareigą laikytis nustatytų balionų tikrinimo reikalavimų (pvz., įgaliotų darbuotojų atliekamo kartotinio tikrinimo periodiškumo). Ši informacija turi atitikti projekto patvirtinimo reikalavimus.

H priedėlis

APLINKOS POVEIKIO BANDYMAS

H.1   TAIKYMO SRITIS

Aplinkos poveikio bandymo tikslas – įrodyti, kad transporto priemonėse naudojami gamtinių dujų balionai gali išlaikyti apatinei automobilio kėbulo daliai tenkantį aplinkos po poveikį ir atsitiktinį kitų skysčių poveikį. Šį bandymą parengė Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) automobilių pramonės bendrovės, atsakydamos į balionų gedimus, kurių pradžia yra kompozitinio apvyniojimo pleišėjimas dėl įtempties korozijos.

H.2   BANDYMO METODO SANTRUMPA

Atliekamas baliono pradinis kondicionavimas, taikant švytuoklės ir žvyro poveikio derinį potencialioms sąlygoms po kėbulu modeliuoti. Vėliau balionas panardinamas į modeliuojamus keliui barstyti naudojamos druskos/rūgštaus vandens tirpalus, veikiamas kitais skysčiais, slėgio ciklais ir aukšta bei žema temperatūra. Baigus bandymų seką, slėgis balione didinamas hidrauliniu būdu iki trūkimo. Išsaugotas liekamasis baliono atsparumas trūkimui turi būti ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio atsparumo trūkimui.

H.3   BALIONO MONTAVIMAS IR PARUOŠIMAS

Balionas turi būti bandomas sąlygomis, atitinkančiomis eksploatuojant naudojamą montavimo geometriją, įskaitant dangą (jei naudojama), apkabas, tarpiklius ir slėginės įrangos jungtis, kurioms naudojama ta pati sandariklių konfigūracija (t. y. žiediniai tarpikliai). Apkabos prieš nardinamąjį bandymą gali būti dažomos arba dengiamos, jei jos yra dažomos arba dengiamos prieš įmontuojant transporto priemonėje.

Balionai bus bandomi horizontalioje padėtyje ir sąlyginai padalijami išilgai jų vidurio linijos į „viršutinę“ ir „apatinę“ dalis. Apatinė baliono dalis bus pakaitomis panardinama į keliui barstyti naudojamos druskos (rūgščiojo lietaus vandens) tirpalą ir laikoma šilto arba vėsaus oro aplinkoje.

Viršutinė dalis dalijama į 5 pažymėtus atskirus plotus, kuriuose atliekamas pradinis kondicionavimas ir kurie yra veikiami skysčiais. Vardinis plotų skersmuo 100 mm. Plotai baliono paviršiuje neturi sutapti vienas su kitu. Nors būtų patogu bandyti, plotų nereikėtų išdėstyti išilgai vienos linijos, tačiau jie neturi uždengti panardintosios baliono dalies.

Nors atliekamas tik cilindrinės baliono dalies pradinis kondicionavimas ir tik ji veikiama skysčiais, visas balionas, įskaitant kupolo dalis, turėtų būti tiek pat atsparus aplinkos poveikiui, kaip ir veikiami plotai.

H.1 brėž.

Baliono padėtis ir veikiamų vietų schema

Poveikio kitu

skysčiu vietos

H.4   PRADINIO KONDICIONAVIMO APARATŪRA

Ši aparatūra yra reikalinga baliono pradinio kondicionavimo bandymui atlikti, veikiant švytuokle ir žvyru.

| a) | Smūginė apkrova švytuokle
  Smūgiavimui naudojamas kūnas turi būti iš plieno pagaminta lygiašonė keturkampė piramidė, kurios viršūnė ir briaunos apvalinamos 3 mm spinduliu. Švytuoklės smūgiavimo centras turi sutapti su piramidės masės centru; jo atstumas iki švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 m. Suminė švytuoklės masė smūgiavimo centro atžvilgiu turi būti 15 kg. Švytuoklės energija smūgio momentu turi būti ne mažesnė kaip 30 Nm ir kuo arčiau šios vertės.
  Smūgiuojant švytuokle balionas neturi pasislinkti: jis įtvirtinamas už galinių įvorių arba numatytų montavimo apkabų. |
| --- | --- |

a)

Smūginė apkrova švytuokle

Smūgiavimui naudojamas kūnas turi būti iš plieno pagaminta lygiašonė keturkampė piramidė, kurios viršūnė ir briaunos apvalinamos 3 mm spinduliu. Švytuoklės smūgiavimo centras turi sutapti su piramidės masės centru; jo atstumas iki švytuoklės sukimosi ašies turi būti 1 m. Suminė švytuoklės masė smūgiavimo centro atžvilgiu turi būti 15 kg. Švytuoklės energija smūgio momentu turi būti ne mažesnė kaip 30 Nm ir kuo arčiau šios vertės.

Smūgiuojant švytuokle balionas neturi pasislinkti: jis įtvirtinamas už galinių įvorių arba numatytų montavimo apkabų.

| b) | Veikimas žvyru
  Pagal projekto specifikacijas sukurta mašina nurodyta H.2 brėž. Ši įrangos naudojimo procedūra turi atitikti aprašytą standarte ASTM D3170 (Standartinis dangų atsparumo eižėjimui metodas), išskyrus tai, kad, atliekant poveikio žvyru bandymą, balionas gali būti aplinkos temperatūroje. |
| --- | --- |

b)

Veikimas žvyru

Pagal projekto specifikacijas sukurta mašina nurodyta H.2 brėž. Ši įrangos naudojimo procedūra turi atitikti aprašytą standarte ASTM D3170 (Standartinis dangų atsparumo eižėjimui metodas), išskyrus tai, kad, atliekant poveikio žvyru bandymą, balionas gali būti aplinkos temperatūroje.

| c) | Žvyras
  Sąnašinis kelio žvyras, kuris sijojasi per 16 mm akučių sietą, bet sulaikomas 9,5 mm akučių sietu. Kiekvieną kartą veikiant naudojamas 550 ml rūšiuoto žvyro (maždaug 250–300 akmenų). |
| --- | --- |

c)

Žvyras

Sąnašinis kelio žvyras, kuris sijojasi per 16 mm akučių sietą, bet sulaikomas 9,5 mm akučių sietu. Kiekvieną kartą veikiant naudojamas 550 ml rūšiuoto žvyro (maždaug 250–300 akmenų).

H.2 brėž.

Poveikio žvyru bandymas

H.5   POVEIKIO APLINKA

| a) | Panardinimui naudojama aplinka
  Per nurodytą bandymų sekos etapą (1 lentelė), balionas bus dedamas horizontaliai ir apatinė skersmens trečdalį atitinkanti dalis panardinama į vandeninį tirpalą, modeliuojantį rūgštųjį lietaus vandenį (keliui barstyti naudojamos druskos) tirpalą. Tirpalui ruošti naudojami šie junginiai: | dejonizuotas vanduo; |
| --- | --- | --- |

a)

Panardinimui naudojama aplinka

Per nurodytą bandymų sekos etapą (1 lentelė), balionas bus dedamas horizontaliai ir apatinė skersmens trečdalį atitinkanti dalis panardinama į vandeninį tirpalą, modeliuojantį rūgštųjį lietaus vandenį (keliui barstyti naudojamos druskos) tirpalą. Tirpalui ruošti naudojami šie junginiai:

dejonizuotas vanduo;

| | natrio chloridas: 2,5 % masės ± 0,1 %; |
| --- | --- |

natrio chloridas: 2,5 % masės ± 0,1 %;

| | kalcio chloridas: 2,5 % masės ± 0,1 %; |
| --- | --- |

kalcio chloridas: 2,5 % masės ± 0,1 %;

| | sulfato rūgštis: kiekis, kurio pakaktų užtikrinti pH 4,0 ± 0,2. |
| --- | --- |

sulfato rūgštis: kiekis, kurio pakaktų užtikrinti pH 4,0 ± 0,2.

Tirpalo lygis ir pH turi būti reguliuojami prieš kiekvieną bandymo etapą, kuriame naudojamas šis skystis.

Vonios temperatūra turi būti 21 ± 5 °C. Atliekant nardinamąjį bandymą, nepanardinta dalis turi būti aplinkos ore.

| b) | Poveikis kitais skysčiais
  Atitinkamoje bandymo sekos etape (1 lentelė) kiekvienas pažymėtas plotas turi būti veikiamas vienu iš penkių tirpalų 30 minučių. Visą bandymą kiekvienai vietai turi būti naudojama ta pati aplinka. Šie tirpalai: | sulfato rūgštis: 19 % tūrio tirpalas vandenyje; |
| --- | --- | --- |

b)

Poveikis kitais skysčiais

Atitinkamoje bandymo sekos etape (1 lentelė) kiekvienas pažymėtas plotas turi būti veikiamas vienu iš penkių tirpalų 30 minučių. Visą bandymą kiekvienai vietai turi būti naudojama ta pati aplinka. Šie tirpalai:

sulfato rūgštis: 19 % tūrio tirpalas vandenyje;

| | natrio hidroksidas: 25 % masės tirpalas vandenyje. |
| --- | --- |

natrio hidroksidas: 25 % masės tirpalas vandenyje.

| | Metanolis/benzinas: 30/70 % koncentracija; |
| --- | --- |

Metanolis/benzinas: 30/70 % koncentracija;

| | amonio nitratas: 28 % masės tirpalas vandenyje. |
| --- | --- |

amonio nitratas: 28 % masės tirpalas vandenyje.

| | Priekinio stiklo ploviklis |
| --- | --- |

Priekinio stiklo ploviklis

Bandinys dedamas taip, kad veikiamas plotas būtų aukščiausioje vietoje. Vieno sluoksnio storio stiklo vatos tamponas (maždaug 0,5 mm), apkarpytas iki atitinkamų matmenų, turi būti dedamas ant veikiamo ploto. Ant bandomojo ploto pipete užlašinama 5 ml bandymo skysčio. Po 30 minučių slėgio didinimo tamponas nuimamas.

H.6   BANDYMO SĄLYGOS

| a) | Slėgio ciklas
  Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, balionas veikiamas hidraulinio slėgio ciklais nuo ne mažesnio kaip 2 MPa iki ne didesnio kaip 26 MPa slėgio. Suminė ciklo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 66 sekundės, iš kurių ne mažiau kaip 60 sekundžių išlaikomas 26 MPa slėgis. Vardinis ciklo procesas būtų toks: | slėgis didinamas nuo ≤ 2 MPa iki ≥ 26 MPa; |
| --- | --- | --- |

a)

Slėgio ciklas

Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, balionas veikiamas hidraulinio slėgio ciklais nuo ne mažesnio kaip 2 MPa iki ne didesnio kaip 26 MPa slėgio. Suminė ciklo trukmė turi būti ne mažesnė kaip 66 sekundės, iš kurių ne mažiau kaip 60 sekundžių išlaikomas 26 MPa slėgis. Vardinis ciklo procesas būtų toks:

slėgis didinamas nuo ≤ 2 MPa iki ≥ 26 MPa;

| | ne mažiau kaip 60 sekundžių palaikomas ≥ 26 MPa slėgis; |
| --- | --- |

ne mažiau kaip 60 sekundžių palaikomas ≥ 26 MPa slėgis;

| | slėgis mažinamas nuo ≥ 26 MPa iki ≤ 2 MPa; |
| --- | --- |

slėgis mažinamas nuo ≥ 26 MPa iki ≤ 2 MPa;

mažiausia suminė ciklo trukmė turi būti 66 sekundės.

| b) | Slėgis veikiant kitais skysčiais
  Užlašinus kitų skysčių, 30 minučių balione palaikomas ne mažesnis kaip 26 MPa slėgis. |
| --- | --- |

b)

Slėgis veikiant kitais skysčiais

Užlašinus kitų skysčių, 30 minučių balione palaikomas ne mažesnis kaip 26 MPa slėgis.

| c) | Aukštos ir žemos temperatūros poveikis
  Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, visas išorinis baliono paviršius turi būti veikiamas aukštos arba žemos temperatūros oru. Žemos temperatūros oro temperatūra turi būti – 40 °C arba žemesnė, o aukštos temperatūros oro temperatūra turi būti 82 °C ± 5 °C. Laikant žemoje temperatūroje, takiosios terpės temperatūra SGD-1 tipo balionuose turi būti kontroliuojama naudojant baliono viduje sumontuotą termoporą, siekiant užtikrinti, kad temperatūra būtų – 40 °C arba žemesnė. |
| --- | --- |

c)

Aukštos ir žemos temperatūros poveikis

Kaip nurodyta aprašant bandymo seką, visas išorinis baliono paviršius turi būti veikiamas aukštos arba žemos temperatūros oru. Žemos temperatūros oro temperatūra turi būti – 40 °C arba žemesnė, o aukštos temperatūros oro temperatūra turi būti 82 °C ± 5 °C. Laikant žemoje temperatūroje, takiosios terpės temperatūra SGD-1 tipo balionuose turi būti kontroliuojama naudojant baliono viduje sumontuotą termoporą, siekiant užtikrinti, kad temperatūra būtų – 40 °C arba žemesnė.

H.7   BANDYMŲ PROCEDŪRA

| a) | Baliono pradinis kondicionavimas
  Atliekamas kiekvieno iš penkių plotų baliono viršutinėje dalyje, pažymėtų veikti vis kitu skysčiu, pradinis kondicionavimas, švytuoklės korpuso viršūne suduodant vieną smūgį į jų geometrinį centrą. Po smūgio penki plotai turi būti toliau kondicionuojami veikiant žvyru.
  Vidurinės panardinamos apatinės baliono pusės dalies pradinis kondicionavimas atliekamas švytuoklės korpuso viršūne suduodant smūgį trijose vietose, tarp kurių atstumas būtų maždaug 150 mm.
  Po smūgio ta pati vidurinė dalis, į kurią buvo smūgiuota, turi būti toliau kondicionuojama veikiant žvyru.
  Atliekant pradinį kondicionavimą slėgio balione neturi būti. |
| --- | --- |

a)

Baliono pradinis kondicionavimas

Atliekamas kiekvieno iš penkių plotų baliono viršutinėje dalyje, pažymėtų veikti vis kitu skysčiu, pradinis kondicionavimas, švytuoklės korpuso viršūne suduodant vieną smūgį į jų geometrinį centrą. Po smūgio penki plotai turi būti toliau kondicionuojami veikiant žvyru.

Vidurinės panardinamos apatinės baliono pusės dalies pradinis kondicionavimas atliekamas švytuoklės korpuso viršūne suduodant smūgį trijose vietose, tarp kurių atstumas būtų maždaug 150 mm.

Po smūgio ta pati vidurinė dalis, į kurią buvo smūgiuota, turi būti toliau kondicionuojama veikiant žvyru.

Atliekant pradinį kondicionavimą slėgio balione neturi būti.

| b) | Bandymo seka ir ciklai
  Poveikio aplinka seka, slėgio ciklai ir naudojama temperatūra nurodyti 1 lentelėje.
  Tarp etapų baliono paviršius neturi būti plaunamas arba šluostomas. |
| --- | --- |

b)

Bandymo seka ir ciklai

Poveikio aplinka seka, slėgio ciklai ir naudojama temperatūra nurodyti 1 lentelėje.

Tarp etapų baliono paviršius neturi būti plaunamas arba šluostomas.

H.8   PRIIMTINI REZULTATAI

Po šios bandymų sekos balionas turi būti hidrauliniu slėgiu suardomas pagal šio priedo A priedėlio A.12 skirsnyje nurodytą procedūrą. Baliono trūkimo slėgis turi būti ne mažesnis kaip 85 % mažiausio projektinio trūkstamojo slėgio.

1 lentelė

Bandymų sąlygos ir seka

| Bandymo etapas | Poveikio aplinka | Slėgio ciklų skaičius | Temperatūra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | kiti skysčiai | – | aplinkos |
| 2 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |
| 3 | oras | 1 875 | aukšta |
| 4 | kiti skysčiai | – | aplinkos |
| 5 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |
| 6 | oras | 3 750 | žema |
| 7 | kiti skysčiai | – | aplinkos |
| 8 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |
| 9 | oras | 1 875 | aukšta |
| 10 | kiti skysčiai | – | aplinkos |
| 11 | panardinimas | 1 875 | aplinkos |

Bandymo etapas

Poveikio aplinka

Slėgio ciklų skaičius

Temperatūra

1

kiti skysčiai

–

aplinkos

2

panardinimas

1 875

aplinkos

3

oras

1 875

aukšta

4

kiti skysčiai

–

aplinkos

5

panardinimas

1 875

aplinkos

6

oras

3 750

žema

7

kiti skysčiai

–

aplinkos

8

panardinimas

1 875

aplinkos

9

oras

1 875

aukšta

10

kiti skysčiai

–

aplinkos

11

panardinimas

1 875

aplinkos

3B PRIEDAS

Skystų dujų bakai. Vakuumu izoliuoti automobilių gabenamieji indai gamtinėms dujoms, kaip automobilių degalams, laikyti

1.   TAIKYMO SRITIS

Šiame priede nustatyti būtiniausi reikalavimai, taikomi daugkartiniams skystų dujų bakams. Prie automobilių tvirtinami bakai yra skirti tik skystoms gamtinėms dujoms, naudojamoms kaip automobilių degalai, laikyti. Bakai gaminami iš visų rūšių austenitinio nerūdijančiojo plieno medžiagų, taikant projektą arba gamybos metodą, atitinkantį nurodytas eksploatavimo sąlygas.

SkGD bakai, kuriems taikomas šis priedas, priskiriami prie 5 klasės.

Eksploatavimo sąlygos, kurios veiktų bakus, išsamiai aprašytos 2 dalyje.

Šio priedo reikalavimai pagrįsti mažesniu nei 26 MPa darbiniu slėgiu. Darbinis slėgis (DS) gali būti panaudotas patikslinant bandymo slėgį – dauginant jį iš atitinkamo pataisos koeficiento (santykio), taikant tokią formulę:

Pband. = 1,3 (DS + 0,1) (MPa)

Bakų eksploatavimo trukmę turi nurodyti gamintojas – ji gali būti skirtinga, atsižvelgiant į taikymo sritis.

2.   EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS

2.1.   Bendrosios nuostatos

2.1.1.   Standartinės eksploatavimo sąlygos

Šiame skirsnyje nurodytomis standartinėmis eksploatavimo sąlygomis vadovaujamasi projektuojant, gaminant, tikrinant, bandant ir patvirtinant bakus, kurie neišardomai sumontuojami transporto priemonėje ir naudojami gamtinėms dujoms, kaip transporto priemonės degalams, laikyti kriogeninėje temperatūroje.

2.1.2.   Bakų naudojimas

Nurodytos eksploatavimo sąlygos yra skirtos ir informacijai apie tai, kaip pagal šią taisyklę pagamintus bakus galima saugiai naudoti, pateikti:

| a) | bakų gamintojams; |
| --- | --- |

a)

bakų gamintojams;

| b) | bakų savininkams; |
| --- | --- |

b)

bakų savininkams;

| c) | už bakų įrengimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams; |
| --- | --- |

c)

už bakų įrengimą atsakingiems projektuotojams arba rangovams;

| d) | įrangos, naudojamos transporto priemonės bakams pripildyti, projektuotojams arba savininkams; |
| --- | --- |

d)

įrangos, naudojamos transporto priemonės bakams pripildyti, projektuotojams arba savininkams;

| e) | gamtinių dujų tiekėjams bei |
| --- | --- |

e)

gamtinių dujų tiekėjams bei

| f) | priežiūros institucijoms, sprendžiančioms bakų naudojimo teisinius klausimus. |
| --- | --- |

f)

priežiūros institucijoms, sprendžiančioms bakų naudojimo teisinius klausimus.

2.1.3.   Periodinis kartotinis tikrinimas

Rekomendacijas dėl periodinio kartotinio tikrinimo apžiūrint arba atliekant bandymus eksploatavimo laikotarpiu turi pateikti bakų gamintojas, atsižvelgdamas į naudojimą šiame dokumente nurodytomis eksploatavimo sąlygomis. Siekiant nustatyti išorines pažaidas ir nusidėvėjimą, įskaitant nusidėvėjimą po tvirtinimo apkabomis, kiekvienas bakas turi būti apžiūrimas bent kas 120 mėnesių nuo jo eksploatavimo pradžios transporto priemonėje (transporto priemonės registracijos) ir kiekvieną kartą pakartotinai montuojant. Apžiūrą turi atlikti tipo patvirtinimo institucijos paskirta arba pripažinta techninė tarnyba pagal gamintojų specifikacijas: neturi būti eksploatuojami bakai be etiketės su privalomąja informacija arba su etiketėmis, kuriose privalomoji informacija yra neįskaitoma. Jei bako identifikavimą gali patvirtinti gamintojas ir serijos numeris, galima naudoti etiketės dublikatą, kuris leistų toliau eksploatuoti baką.

2.1.4.   Bakai po transporto priemonės susidūrimo

Po transporto priemonės susidūrimo bakus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija, išskyrus atvejus, kai turinti jurisdikciją kompetentinga institucija nurodo kitaip. Visiškai nepažeisti dėl smūgio įvykus susidūrimui bakai gali būti toliau eksploatuojami, kitu atveju bakas turi būti grąžintas gamintojui įvertinti.

2.1.5.   Bakai po gaisro

Ugnies paveiktus bakus turi pakartotinai patikrinti gamintojo įgaliota administracija arba jie turi būti pripažinti netinkamais ir toliau nenaudojami.

2.2.   Didžiausias slėgis

Didžiausias leidžiamas darbinis slėgis nustatomas gamintojo ir atitinka vardinę pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostatą. Didžiausias leidžiamas darbinis slėgis turi būti mažesnis nei 26 MPa.

2.3.   Temperatūros intervalas

Nusistovėjusi skysčio temperatūra bake gali kisti nuo žemiausios – – 195 °C temperatūros iki aukščiausios 65 °C temperatūros.

2.4.   Dujų sudėtis

Vandenilio neturi būti daugiau kaip 2 % tūrio, jei bakai pagaminti iš plieno, kurio ribinis tempiamasis stipris viršija 950 MPa.

2.5.   Išoriniai paviršiai

Bakai nėra suprojektuoti taip, kad juos nuolat galėtų veikti mechaniniai arba cheminiai veiksniai, pavyzdžiui, nuotėkis iš krovinio, kuris galėtų būti vežamas transporto priemone, arba stiprios trinties sukeltos pažaidos dėl kelio sąlygų, ir turi atitikti pripažintus montavimo standartus. Tačiau bako išorinius paviršius nenumatytai gali veikti:

| a) | tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos bei |
| --- | --- |

a)

tirpikliai, rūgštys ir šarmai, trąšos bei

| b) | automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas. |
| --- | --- |

b)

automobiliniai skysčiai, įskaitant benziną, hidraulinius skysčius, glikolį ir alyvas.

2.6.   Nuotėkis ir dujų išleidimas

Jeigu SkGD bakai yra laikomi uždarose erdvėse ilgą laiką (pvz., eksploatuojant), įvykus gamtinių dujų (arba kitos degiosios medžiagos) nuotėkiui arba išleidimui iš bako turi būti elgiamasi tinkamai, kad būtų išvengta pavojaus dėl degiųjų medžiagų išsiskyrimo uždarose erdvėse.

2.7.   Turi būti numatytas transporto priemonės SkGD bako (-ų) ne trumpesnis kaip 5 dienų projektinis išlaikymo laikotarpis baką (-us) visiškai užpildžius dujomis ir esant aukščiausiai galimai vertei pagal projektinį pildymo temperatūros ir (arba) slėgio intervalą.

3.   PROJEKTO PATVIRTINIMAS

3.1.   Bendrosios nuostatos

Bako projektuotojas ar gamintojas kartu su prašymu dėl patvirtinimo tipo patvirtinimo institucijai turi pateikti šią informaciją:

| a) | pareiškimą dėl eksploatavimo (3.2 punktas); |
| --- | --- |

a)

pareiškimą dėl eksploatavimo (3.2 punktas);

| b) | projekto duomenis (3.3 punktas); |
| --- | --- |

b)

projekto duomenis (3.3 punktas);

| c) | gamybos duomenis (3.3.7 punktas); |
| --- | --- |

c)

gamybos duomenis (3.3.7 punktas);

| d) | specifikacijos lapą (3.3.8 punktas); |
| --- | --- |

d)

specifikacijos lapą (3.3.8 punktas);

| e) | papildomus patvirtinamuosius duomenis (3.3.9.1 punktas). |
| --- | --- |

e)

papildomus patvirtinamuosius duomenis (3.3.9.1 punktas).

3.2.   Pareiškimas dėl eksploatavimo

Šio pareiškimo dėl eksploatavimo tikslas – pateikti nurodymus bakų naudotojams ir montuotojams, be to, informuoti tipo patvirtinimo instituciją arba jos paskirtąjį atstovą. Pareiškime dėl eksploatavimo turi būti šie duomenys:

| a) | patvirtinimas, kad šios konstrukcijos bakas yra tinkamas naudoti visą bako eksploatavimo trukmę 4 dalyje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

patvirtinimas, kad šios konstrukcijos bakas yra tinkamas naudoti visą bako eksploatavimo trukmę 4 dalyje nurodytomis eksploatavimo sąlygomis;

| b) | eksploatavimo trukmė; |
| --- | --- |

b)

eksploatavimo trukmė;

| c) | būtiniausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

c)

būtiniausi eksploatavimo bandymo ir (arba) tikrinimo reikalavimai;

| d) | reikalaujami viršslėgio įtaisai; |
| --- | --- |

d)

reikalaujami viršslėgio įtaisai;

| e) | reikalaujami, bet nepateikti tvirtinimo metodai; |
| --- | --- |

e)

reikalaujami, bet nepateikti tvirtinimo metodai;

| f) | bako konstrukcijos aprašas; |
| --- | --- |

f)

bako konstrukcijos aprašas;

| g) | projektinis išlaikymo laikotarpis; |
| --- | --- |

g)

projektinis išlaikymo laikotarpis;

| h) | visa kita informacija, būtina saugiam bako naudojimui ir tikrinimui užtikrinti. |
| --- | --- |

h)

visa kita informacija, būtina saugiam bako naudojimui ir tikrinimui užtikrinti.

3.3.   Projekto duomenys

3.3.1.   Brėžiniai

Brėžiniuose nurodomi bent šie duomenys:

| a) | antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma; |
| --- | --- |

a)

antraštė, nuorodos numeris, išleidimo data ir naujos redakcijos numeriai su išleidimo datomis, jei taikoma;

| b) | šios taisyklės ir bako tipo nuoroda; |
| --- | --- |

b)

šios taisyklės ir bako tipo nuoroda;

| c) | visi slėginio indo matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant informaciją apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausią storį ir apie angas; |
| --- | --- |

c)

visi slėginio indo matmenys ir leidžiamosios nuokrypos vertės, įskaitant informaciją apie galinio sandarinimo būdus bei mažiausią storį ir apie angas;

| d) | bakų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą; |
| --- | --- |

d)

bakų masė, nurodant leidžiamąją nuokrypą;

| e) | medžiagų specifikacijos, kartu nurodant būtiniausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių intervalus; |
| --- | --- |

e)

medžiagų specifikacijos, kartu nurodant būtiniausias mechanines ir chemines savybes arba leidžiamosios nuokrypos verčių intervalus;

| f) | kiti duomenys, pavyzdžiui, mažiausias bandymo slėgis. |
| --- | --- |

f)

kiti duomenys, pavyzdžiui, mažiausias bandymo slėgis.

3.3.2.   Įtempių analizės ataskaita

Pateikiama įtempių analizė.

Priimtini skaičiavimo metodai apima:

| a) | baigtinių elementų metodą; |
| --- | --- |

a)

baigtinių elementų metodą;

| b) | baigtinių skirtumų metodą; |
| --- | --- |

b)

baigtinių skirtumų metodą;

| c) | ribinių elementų metodą; |
| --- | --- |

c)

ribinių elementų metodą;

| d) | kitus nustatytus metodus. |
| --- | --- |

d)

kitus nustatytus metodus.

Pateikiama lentelė, kurioje būtų apibendrinti ataskaitoje apskaičiuoti įtempiai.

3.3.3.   Medžiagų duomenys

Pateikiamas išsamus konstrukcijai naudojamų medžiagų ir medžiagų savybių leidžiamosios nuokrypos verčių aprašas.

3.3.4.   Konstrukcijos tinkamumo bandymų duomenys

Turi būti nurodyta, kad bakų medžiaga, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas atitinka jų numatytą paskirtį, vykdant konkrečios konstrukcijos bakų bandymų reikalavimus, kai bandymai atliekami pagal tam tikrus bandymo metodus, išsamiai aprašytus šio priedo A priedėlyje.

Be to, bandymų duomenų dokumentuose nurodomi kiekvieno bandomojo bako matmenys, sienelių storis ir svoris.

3.3.5.   Apsauga nuo gaisro

Turi būti nurodytas viršslėgio įtaisų, kurie šio priedo A priedėlio A.1 skirsnyje aprašytomis gaisro sąlygomis apsaugotų baką nuo staigaus trūkimo, išdėstymas. Bandymų duomenys turi pagrįsti nurodytos apsaugos nuo gaisro sistemos efektyvumą.

3.3.6.   Bako laikikliai

Pateikiama išsami informacija apie bakų laikiklius arba reikalavimus tvirtinimui pagal 4.11 punkto reikalavimus.

3.3.7.   Gamybos duomenys

Pateikiami gamybos procesų ir gamybos bandymų aprašai.

Pagal standartą EN 1251–2 (2000 m.) turi būti pateikti tokie duomenys:

| a) | kokybės sistema; |
| --- | --- |

a)

kokybės sistema;

| b) | pjaustymas; |
| --- | --- |

b)

pjaustymas;

| c) | šaltasis formavimas; |
| --- | --- |

c)

šaltasis formavimas;

| d) | karštasis formavimas; |
| --- | --- |

d)

karštasis formavimas;

| e) | gamybinės užlaidos; |
| --- | --- |

e)

gamybinės užlaidos;

| f) | suvirinimas; |
| --- | --- |

f)

suvirinimas;

| g) | nesuvirintos jungtys. |
| --- | --- |

g)

nesuvirintos jungtys.

3.3.8.   Specifikacijos lapas

Specifikacijos lape turi būti kiekvienos konstrukcijos bako dokumentų, kuriuose pateikta 5.1 punkte nurodyta informacija, suvestinė. Nurodoma kiekvieno dokumento antraštė, nuorodos numeris, pirminio leidimo, naujos redakcijos ir variantų numeriai ir datos. Visi dokumentai turi būti leidėjo pasirašyti arba patvirtinti parašu. Specifikacijos lapui suteikiamas numeris, kuris gali būti panaudotas bako projektui žymėti, ir naujos redakcijos numeriai, jei taikoma, ir ant lapo turi būti už projektą atsakingo inžinieriaus parašas. Specifikacijos lape turi būti palikta vietos antspaudui, rodančiam projekto patvirtinimą.

3.3.9.1.   Papildomi patvirtinamieji duomenys

Prireikus pateikiami papildomi duomenys, kurie patvirtintų paraišką, pavyzdžiui, duomenys apie naudoti siūlomų medžiagų eksploatavimo istoriją arba konkrečios konstrukcijos bako naudojimą kitomis eksploatavimo sąlygomis.

3.4.   Patvirtinimas ir sertifikavimas

3.4.1.   Tikrinimas ir bandymas

Reikalaujama atlikti atitikties įvertinimą pagal šios taisyklės 11 dalies nuostatas.

Siekiant užtikrinti bakų atitiktį šiai taisyklei, jie turi būti institucijos tikrinami pagal 4.10 punktą.

3.4.2.   Bandymų sertifikatas

Jei prototipo bandymo pagal 4.10 punktą rezultatai atitinka nustatytus reikalavimus, kompetentinga institucija išduoda bandymų sertifikatą. Bandymų sertifikato pavyzdys pateiktas šio priedo D priedėlyje.

4.   REIKALAVIMAI

4.1.   Bendrosios nuostatos

Projektuojant bakus turi būti atsižvelgta į visus svarbius aspektus, kurie yra būtini, siekiant užtikrinti, kad kiekvienas pagal projektą pagamintas bakas per nurodytą eksploatavimo laikotarpį būtų tinkamas naudoti pagal paskirtį.

4.2.   Konstrukcija

Šioje taisyklėje nepateikiamos konstravimo formulės, bet reikalaujama nustatyti projekto atitiktį atliekant atitinkamus apskaičiavimus ir įrodyti, kad bakai gali nuolat išlaikyti šioje taisyklėje nurodytus medžiagų, konstrukcijos tinkamumo ir gamybos bandymus.

4.3.   Medžiagos

Naudojamos medžiagos turi atitikti 2 dalyje nurodytas eksploatavimo sąlygas. Pagal projektą neturi būti nesuderinamų medžiagų, kurios galėtų liestis. Konstrukcijos tinkamumo dėl medžiagų bandymai apibendrinti 6.1 lentelėje.

Degalų bako ir papildomos jo įrangos medžiagos turi būti atitinkamai suderinamos su:

| a) | SkGD; |
| --- | --- |

a)

SkGD;

| b) | kitomis terpėmis ir skysčiais transporto priemonės aplinkoje, pavyzdžiui, aušikliais, stabdžių skysčiu ir baterijų rūgštimi. |
| --- | --- |

b)

kitomis terpėmis ir skysčiais transporto priemonės aplinkoje, pavyzdžiui, aušikliais, stabdžių skysčiu ir baterijų rūgštimi.

Medžiagų, naudojamų žemoje temperatūroje, kietumas turi atitikti standartą ISO 21028–1 (2004 m.). Nemetalinių medžiagų tinkamumas žemos temperatūros sąlygomis turi būti patvirtintas eksperimentiniu būdu, atsižvelgiant į eksploatavimo sąlygas.

Išoriniam gaubtui naudojamos medžiagos užtikrina izoliacijos sistemos vientisumą ir turi būti pagamintos iš austenitinio nerūdijančiojo plieno, o jų pailgėjimas po lūžio skystojo azoto temperatūroje turi būti ne mažesnis kaip 12 %.

Jei tai vidinis indas, turi būti užtikrinama, kad jį eksploatuojant medžiagos būtų atsparios visoms nuovargio apkrovoms.

Jei tai vidinis indas, leidžiamas korozijos lygis nebūtinai turi būti vertinamas. Jei kiti paviršiai yra apsaugoti nuo korozijos, jų leidžiamas korozijos lygis nebūtinai turi būti vertinamas.

Suvirintų indų suvirintųjų siūlių savybės turi būti lygiavertės nurodytoms pagrindinės medžiagos savybėms esant bet kokiai temperatūrai, kurioje medžiaga gali atsidurti.

4.3.1.   Sudėtis

Deklaruojama cheminė visų plieno rūšių sudėtis ir nurodomas bent anglies, mangano, silicio, nikelio, chromo, molibdeno ir visų kitų specialiai pridėtų legiruojamųjų elementų kiekis.

4.3.2.   Tempimo bandymas

Suvirinto plieno vidiniame inde tempiamosios savybės bandomos pagal standartus EN 895:1995 ir EN 6892–1:2009.

4.3.3.   Smūginis bandymas

Suvirinto plieno vidiniame inde atsparumo smūgiui savybės bandomos pagal standartus EN 1251–2:2000 ir EN 10045–1:1990.

4.3.4.   Lenkimo bandymas

Suvirinto plieno vidiniame inde lenkiamosios savybės bandomos pagal standartą EN 910:1996.

4.3.5.   Suvirintų siūlių tyrimas

Suvirinto plieno vidiniame inde radiografinis tikrinimas atliekamas pagal standartus EN 1251–2:2000 ir EN 1435:1997.

4.4.   Bandymo slėgis

Gaminant naudojamos tokios mažiausios vidinio indo bandymo slėgio vertės:

Pband. = 1,3 (DS + 0,1) (MPa)

kur:

DS yra išreikštas MPa.

4.5.   Įtempių analizė

Įtempių analizė atliekama siekiant pagrįsti mažiausią skaičiuojamąjį sienelių storį. Įtempių analizė atliekama siekiant pagrįsti vidaus atraminių elementų konstrukciją, pritaikius šios taisyklės 18.4.4 punkte aprašytus pagreičius. Įtempis nepalankiausiomis bandymo sąlygomis neturi viršyti galutinės mažiausios medžiagos atsparumo tempimui vertės, kuri apskaičiuojama pagal tiesinį įtempio modelį. Leidžiamasis vidaus atraminių elementų įtempis gali ir nebūti skaičiuojamas, jeigu galima įrodyti, kad degalų bakas išlaiko 18.4.4 punkte nurodytus pagreičius, o vidinio bako arba jo laikiklių struktūra lieka nepažeista.

4.6.   Tikrinimas ir bandymas

Vykdant gamybinį tikrinimą nurodomos programos ir procedūros, skirtos:

| a) | gamybiniam tikrinimui, bandymams ir priimtinumo kriterijams bei |
| --- | --- |

a)

gamybiniam tikrinimui, bandymams ir priimtinumo kriterijams bei

| b) | periodiniams eksploatavimo tikrinimams, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių bakų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 2.1.3 punkto reikalavimus. Gamintojo nurodymų dėl bakų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo gairės pateiktos šio priedo B priedėlyje. |
| --- | --- |

b)

periodiniams eksploatavimo tikrinimams, bandymams ir priimtinumo kriterijams. Išorinių bakų paviršių pakartotinės apžiūros intervalai turi atitikti šio priedo 2.1.3 punkto reikalavimus. Gamintojo nurodymų dėl bakų tvarkymo, naudojimo ir tikrinimo gairės pateiktos šio priedo B priedėlyje.

4.7.   Apsauga nuo gaisro

Visi bakai turi būti apsaugoti nuo gaisro viršslėgio įtaisais. Bakas, jo gamybai naudotos medžiagos, viršslėgio įtaisai ir visos papildomos izoliacinės arba apsauginės medžiagos projektuojamos, siekiant bendrai užtikrinti reikiamą saugą gaisro sąlygomis, kai atliekamas bandymas, nurodytas A.1 skirsnyje (3B priedo A priedėlis).

Viršslėgio įtaisai turi būti bandomi pagal A.1 skirsnį (3B priedo A priedėlis).

4.8.   (Rezervuota)

4.9.   Bako laikikliai

Gamintojas turi nurodyti priemones bakui (-ams) tvirtinti jį (juos) montuojant transporto priemonėje. Be to, gamintojas turi pateikti montavimo nurodymus, įskaitant didžiausią veržimo jėgą ir sukimo momentą, nesukeliant nepriimtino įtempio bake arba nepažeidžiant bako paviršiaus.

4.10.   Konstrukcijos tinkamumo bandymai

Norint patvirtinti kiekvieną bakų tipą, turi būti įrodyta, kad medžiagos, konstrukcija, gamyba ir tikrinimas yra tinkami pagal jų numatytą paskirtį, vykdant atitinkamus šio priedo 6.1 lentelėje apibendrintų medžiagų tinkamumo bandymų ir šio priedo 6.2 lentelėje apibendrintų bakų tinkamumo bandymų reikalavimus, kai visi bandymai atliekami taikant atitinkamus bandymų metodus, aprašytus šio priedo A priedėlyje. Bandomieji bakai parenkami ir bandymai atliekami stebint kompetentingai institucijai. Jei bakų bandoma daugiau nei reikalaujama pagal šį priedą, visi rezultatai turi būti įforminti dokumentais.

4.11.   Gamybos tikrinimai ir bandymai

Turi būti pateikti gamybos tikrinimų ir bandymų aprašai.

Pagal standartą EN 1251–2:2000 turi būti pateikti tokie duomenys:

| a) | tikrinimo etapai; |
| --- | --- |

a)

tikrinimo etapai;

| b) | gamybos kontrolės bandymų planai; |
| --- | --- |

b)

gamybos kontrolės bandymų planai;

| c) | neardomasis bandymas; |
| --- | --- |

c)

neardomasis bandymas;

| d) | klaidų ištaisymas; |
| --- | --- |

d)

klaidų ištaisymas;

| e) | bandymas slėgiu. |
| --- | --- |

e)

bandymas slėgiu.

4.12.   Neatitiktis bandymų reikalavimams

Neatitikties bandymų reikalavimams atveju atliekamas pakartotinis bandymas tokiu būdu:

| a) | jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama; |
| --- | --- |

a)

jei yra įrodymų dėl bandymo atlikimo arba matavimo klaidų, atliekamas papildomas bandymas. Jei šio bandymo rezultatas atitinka privalomąjį, į pirmąjį bandymą neatsižvelgiama;

| b) | jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų. |
| --- | --- |

b)

jei bandymas buvo atliekamas pagal nustatytus reikalavimus, turi būti nustatyta, kodėl bandymo rezultatai neatitinka privalomųjų.

Jei neatitiktis susijusi su taikomu neardomuoju bandymu, visi nustatyti defektiniai bakai turi būti atmesti arba pataisyti patvirtintu metodu. Tokiu atveju neatmesti bakai laikomi nauja partija. Visi atitinkami prototipo arba partijos bandymai, reikalingi naujos partijos priimtinumui įrodyti, atliekami iš naujo. Jei paaiškėja, kad vieno arba daugiau bandymų rezultatai net iš dalies neatitinka privalomųjų, turi būti atmesti visi partijos bakai.

4.13.   Konstrukcijos pakeitimas

Konstrukcijos pakeitimas – bet koks konstrukcinių medžiagų arba matmenų pakeitimas, kurio negalima priskirti įprastai gamybinei užlaidai.

Mažus konstrukcijos pakeitimus turi būti leidžiama įvertinti supaprastinta bandymų programa. 6.4 lentelėje nurodytiems konstrukcijos pakeitimams reikalingi lentelėje nurodyti konstrukcijos tinkamumo bandymai.

6.1 lentelė

Konstrukcijos medžiagų tinkamumo bandymai

| Vidinio indo medžiaga | Atitinkamas šio priedo punktas |
| --- | --- |
| Tempimo bandymas | 4.3.2. |
| Smūginis bandymas | 4.3.3. |
| Lenkimo bandymas | 4.3.4. |
| Suvirinimo siūlių tikrinimas | 4.3.5. |

Vidinio indo medžiaga

Atitinkamas šio priedo punktas

Tempimo bandymas

4.3.2.

Smūginis bandymas

4.3.3.

Lenkimo bandymas

4.3.4.

Suvirinimo siūlių tikrinimas

4.3.5.

6.2 lentelė

Bako konstrukcijos tinkamumo bandymai

| | Bandymas ir priedo nuoroda |
| --- | --- |
| Apsaugos nuo ugnies bandymas | 3B priedo A priedėlio A.1 skirsnis |
| Kritimo bandymas | 3B priedo A priedėlio A.2 skirsnis |
| Išlaikymo laikotarpio bandymas | 3B priedo A priedėlio A.3 skirsnis |

Bandymas ir priedo nuoroda

Apsaugos nuo ugnies bandymas

3B priedo A priedėlio A.1 skirsnis

Kritimo bandymas

3B priedo A priedėlio A.2 skirsnis

Išlaikymo laikotarpio bandymas

3B priedo A priedėlio A.3 skirsnis

6.3 lentelė

Esminiai gamybos tikrinimo reikalavimai

Kokybės tikrinimas

Gamybos kontrolės bandymų medžiaga

Neardomasis bandymas

Bandymas slėgiu

6.4 lentelė

Konstrukcijos pakeitimas

| | Bandymo tipas |
| --- | --- |
| Konstrukcijos pakeitimas | A.1. | Apsaugos nuo ugnies bandymas |

Bandymo tipas

Konstrukcijos pakeitimas

A.1.

Apsaugos nuo ugnies bandymas

| A.2. | Kritimo bandymas |
| --- | --- |

A.2.

Kritimo bandymas

| A.3. | Išlaikymo laikotarpio bandymas |
| --- | --- |

A.3.

Išlaikymo laikotarpio bandymas

Skersmuo > 20 %

X

X

X

Ilgis > 50 %

X

X

X

Darbinis slėgis > 20 %

X

X

X

Izoliacinė medžiaga ir (arba) metodas

X

X

4.14.   Bandymas slėgiu

Kiekvienas bakas turi būti bandomas pagal A.4 skirsnį. (3B priedo A priedėlis).

4.15.   Bako konstrukcijos tinkamumo bandymai

4.15.1.   Bendrosios nuostatos

Atliekami pagamintų bakų, kurie atitinka įprastos gamybos reikalavimus ir paženklinti identifikavimo ženklais, konstrukcijos tinkamumo bandymai. Parinkimas, stebėjimas ir rezultatų įforminimas dokumentais turi atitikti 4.11 punkto reikalavimus.

4.15.2.   Apsaugos nuo ugnies bandymas

Bandymai turi būti atliekami pagal A.1 skirsnį (3B priedo A priedėlis) ir atitikti jame nurodytus reikalavimus.

5.   ŽENKLAI

5.1.   Gamintojas baką paženklina aiškiais, nuolatiniais, ne mažesnio kaip 6 mm aukščio ženklais. Ženklai priklijuojami lipniomis etiketėmis arba pritvirtinami privirintomis plokštėmis. Klijuojamos etiketės ir klijavimo būdas turi atitikti standarto ISO 7225 arba lygiareikšmio standarto reikalavimus. Leidžiama naudoti sudėtines etiketes ar plokšteles, kurios turėtų būti išdėstytos taip, kad jų neuždengtų tvirtinimo apkabos. Kiekvienas šio priedo reikalavimus atitinkantis bakas ženklinamas taip:

| a) | Privaloma informacija:






  i) | „TIK SkGD“; |
| --- | --- | --- |

a)

Privaloma informacija:

i)

„TIK SkGD“;

| ii) | gamintojo identifikavimas; |
| --- | --- |

ii)

gamintojo identifikavimas;

| iii) | bako identifikavimas (taikomas dalies numeris ir vienintelis kiekvieno baliono serijos numeris); |
| --- | --- |

iii)

bako identifikavimas (taikomas dalies numeris ir vienintelis kiekvieno baliono serijos numeris);

| iv) | darbinis slėgis ir temperatūra; |
| --- | --- |

iv)

darbinis slėgis ir temperatūra;

| v) | taisyklės numeris, bako tipas ir sertifikato registravimo numeris; |
| --- | --- |

v)

taisyklės numeris, bako tipas ir sertifikato registravimo numeris;

| vi) | viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti bake, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti; |
| --- | --- |

vi)

viršslėgio įtaisai ir (arba) vožtuvai, tinkami naudoti bake, arba priemonės informacijai apie tinkamas apsaugos nuo gaisro sistemas gauti;

| vii) | kai naudojamos etiketės, ant visų bakų turi būti neuždengtame bako metaliniame paviršiuje įspaustas unikalus identifikavimo numeris, kuris leistų atsekti baką, jeigu jo etiketė būtų sugadinta. |
| --- | --- |

vii)

kai naudojamos etiketės, ant visų bakų turi būti neuždengtame bako metaliniame paviršiuje įspaustas unikalus identifikavimo numeris, kuris leistų atsekti baką, jeigu jo etiketė būtų sugadinta.

| b) | Neprivaloma informacija –
  ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:






  i) | dujų temperatūros intervalas, pavyzdžiui, nuo – 195 °C iki 65 °C; |
| --- | --- | --- |

b)

Neprivaloma informacija –

ant atskiros (-ų) etiketės (-ių) gali būti pateikta ši neprivaloma informacija:

i)

dujų temperatūros intervalas, pavyzdžiui, nuo – 195 °C iki 65 °C;

| ii) | vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pavyzdžiui, 120 litrų; |
| --- | --- |

ii)

vardinė baliono vandens talpa, išreikšta dviem reikšminiais skaitmenimis, pavyzdžiui, 120 litrų;

| iii) | pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai). |
| --- | --- |

iii)

pirmą kartą atlikto bandymo slėgiu data (mėnuo ir metai).

Ženklai turi būti išdėstyti išvardyta tvarka, bet konkretus išdėstymas gali keistis atsižvelgiant į prieinamą paviršiaus plotą. Priimtinas privalomosios informacijos pavyzdys yra:

| TIK SkGD
  Gamintojas/Dalies numeris/Eilės numeris
  1,6 MPa (16 barų)/– 160 °C
  EEK R 110 SkGD (registracijos Nr. ...)
  „Naudoti tik gamintojo patvirtintą viršslėgio įtaisą“ |
| --- |

TIK SkGD

Gamintojas/Dalies numeris/Eilės numeris

1,6 MPa (16 barų)/– 160 °C

EEK R 110 SkGD (registracijos Nr. ...)

„Naudoti tik gamintojo patvirtintą viršslėgio įtaisą“

6.   PARUOŠIMAS IŠSIŲSTI

Prieš išsiunčiant iš gamintojo gamyklos kiekvieno bako vidus turi būti švarus. Į visas bakų angas, kurios ne iš karto uždaromos įsukant vožtuvą ir saugos įtaisus, jei naudojami, turi būti įsukti kamščiai, kurie neleistų patekti drėgmei ir apsaugotų sriegius.

Pirkėjui turi būti pateiktas gamintojo pareiškimas dėl eksploatavimo ir visa būtina informacija tinkamam bako tvarkymui, naudojimui ir eksploatavimo kontrolei užtikrinti. Pareiškimas turi atitikti šio priedo D priedėlį.

A priedėlis

BANDYMŲ METODAI

A.1.   APSAUGOS NUO UGNIES BANDYMAS

A.1.1.   Bendrosios nuostatos

Apsaugos nuo ugnies bandymais turi būti įrodyta, kad pagaminti bakai, turintys projekte nurodytą apsaugos nuo ugnies sistemą (bako vožtuvą, viršslėgio įtaisus ir (arba) įrengtą šiluminę izoliaciją), nepratrūks, jei atliekant bandymą nustatytomis sąlygomis bus veikiami ugnimi. Atliekant atsparumo ugniai bandymą reikia imtis ypatingų atsargumo priemonių tuo atveju, jeigu bakas sutrūktų.

A.1.2.   Bako parengimas

Vidinis bakas turi būti tos pačios temperatūros, kokia yra suskystintų gamtinių dujų. Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu per paskutines 24 valandas degalų bake esančių SkGD tūris buvo bent jau lygus pusei vidinio bako tūrio.

Į degalų baką turi būti pripilta tiek SkGD, kad masės matavimo sistema išmatuotas SkGD kiekis būtų ne didesnis kaip 10 % didžiausio leidžiamo grynojo kiekio, kuris gali būti vidiniame bake.

A.1.3.   Ugnies šaltinis

Ugnies ilgis ir plotis turi būti 0,1 m didesnis už planuojamus degalų bako matmenis. Standarte ISO 11439 pateikiami nurodymai tinkamam gaisro bandymui atlikti. Vidutinė temperatūra turi viršyti 590 °C per visą bandymo laiką.

Ugniai gauti galima naudoti bet kokį kurą, jei galima gauti vienodą šilumą, kurios pakaktų išlaikyti nurodytą bandymo temperatūrą tol, kol iš bako išleidžiamos dujos. Pasirenkant kurą reikėtų atsižvelgti į oro teršimo aspektus. Ugnies šaltinio padėtis turi būti aprašyta pakankamai išsamiai, kad būtų galima atkurti bako įšilimo spartą. Jei atliekant bandymą įvyksta bet koks gedimas arba ugnis nėra pastovi, rezultatas turi būti panaikintas.

A.1.4.   Temperatūros ir slėgio matavimai

Vidutinė 10 mm žemiau degalų bako esančio tarpo temperatūra, matuojant dviem ar daugiau termoporomis, turi būti bent 590 °C.

Atliekant bandymą termoporų temperatūra ir bako slėgis turi būti registruojami kas 30 sekundžių arba dažniau.

A.1.5.   Bendrieji bandymo reikalavimai

Degalų bako slėgis bandymo pradžioje turi būti ne didesnis kaip 0,1 MPa suskystintų gamtinių dujų soties slėgio vidiniame bake.

Išmatuojamas laikas nuo to momento, kai vidutinė temperatūra pasiekia 590 °C, iki pirminio viršslėgio vožtuvo atidarymo momento.

Kai viršslėgio vožtuvas atidaromas, bandymas tęsiamas, kol baigiamas dujų išleidimas per viršslėgio vožtuvą.

A.1.6.   Priimtini rezultatai

Degalų bako išlaikymo laikotarpis, kuris yra laikas, praėjęs iki viršslėgio vožtuvo atidarymo, turi būti ne mažesnis kaip 5 minutės degant liepsnai išorėje.

Degalų bakas neturi pratrūkti, o slėgis vidiniame bake neturi viršyti leidžiamosios trikties diapazono vidiniame bake. Antrinis viršslėgio vožtuvas apriboja slėgį vidiniame bake, kuris neturi viršyti bandymo slėgio, nurodyto 3B priedo 4.4 punkte.

A.2.   KRITIMO BANDYMAS

Kiekvienos šeimos degalų bakai turi būti išbandomi atliekant kritimo bandymus bako vientisumui patikrinti. Kritimo bandymai apima degalų bako numetimą iš 9 m aukščio ant svarbiausios bako vietos (kitos nei vamzdyno galas) ir numetimą iš 3 m aukščio ant vamzdyno galo. Bakas visas turi būti pripildytas skysto azoto, prisotinto iki pusės darbinio slėgio, ekvivalento pagal svorį. Neturi būti jokio produkto praradimo laikant vieną valandą po kritimo bandymo, išskyrus viršslėgio vožtuvo veikimą ir garus tarp įleidžiamojo kaklelio ir antrinės vožtuvų patikros, kai atliekamas kritimo bandymas apima įleidžiamąjį kaklelį. Vakuumo praradimas, indo, vamzdyno ir vamzdyno apsaugos įdubimai, atraminės konstrukcijos sistemos pažeidimai yra priimtini.

Bakas turi būti išbandomas numetant vertikaliai taip, kad jis kristų ant standaus, plokščio, netampraus, lygaus ir horizontalaus paviršiaus toliau nurodytose vietose. Taip darant bakas yra sulaikomas nustatytame mažiausiame aukštyje virš žemės paviršiaus diametraliai priešingame smūgio vietai taške, kad sunkio centras atsidurtų tiesiai vertikaliai virš to taško.

Kuro siurbliai ir kiti bako tvirtinimo elementai taip pat turi atitikti bako kritimo bandymo reikalavimus ir turi būti kartu išbandomi.

A.3.   IŠLAIKYMO LAIKOTARPIO BANDYMAS

Bakas pripildomas ne daugiau kaip 10 % didžiausio leidžiamo SkGD gryno kiekio, esant gamintojo nurodytai didžiausiai projektinei pripiltų dujų temperatūros ir slėgio santykio intervalo vertei. Hidrostatinis slėgis registruojamas kas minutę bent 120 valandų 20 °C ± 5 °C aplinkos temperatūroje. Hidrostatinis slėgis turi būti pastovus (iki 10 kPa) arba didėjantis per visą bandymo trukmę. Bendras bako ir jame esančių degalų svoris matuojamas ir tikrinamas, kad būtų stabilus (nukrypimas ne daugiau 1 %) per visą bandymo trukmę; bet koks skysčio (burbuliuojančio) išleidimas per visą bandymo laikotarpį nėra priimtinas. Priimtina hidrostatinio slėgio, matuoto 120 ar daugiau valandų, vertė turi būti mažesnė negu bako vardinė pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostata. Jeigu hidrostatinis slėgis yra mažesnis nei vardinė pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostata po 120 val., bandymas gali būti tęsiamas, kol pasiekiamas tas slėgis, o gamintojo didžiausia projektinė pripiltų dujų temperatūros ir slėgio santykio intervalo vertė gali būti apibrėžiama kaip hidrostatinis slėgis, užregistruotas 120 valandų prieš pasiekiant vardinę pirminio viršslėgio vožtuvo slėgio nuostatą. Gamintojas taip pat gali nustatyti ilgesnį nei 120 valandų išlaikymo laikotarpį arba išlaikymo laikotarpį (ilgesnį nei 120 valandų) projektinio pripiltų dujų temperatūros ir slėgio santykio atžvilgiu, remiantis užregistruota hidrostatinio slėgio kitimo laiko atžvilgiu istorija.

A.4.   BANDYMAS SLĖGIU

Kiekvienas vidinis indas apžiūrimas atliekant bandymą slėgiu, nurodytu 3B priedo 4.4 punkte, išlaikomu bent 30 sekundžių be jokių matomų nuotėkio, deformacijos ar kitų defektų.

B priedėlis

ATASKAITOS FORMA

Pastaba. Šis priedėlis nėra privalomoji šio priedo dalis.

Turėtų būti naudojamos toliau nurodytos formos.

| 1. | Indo aprašas ir serijos numeris |
| --- | --- |

1.

Indo aprašas ir serijos numeris

| 2. | Atitikties sertifikatai, kaip antai viršslėgio vožtuvų, rankinių vožtuvų, pildymo jungčių ir t. t. |
| --- | --- |

2.

Atitikties sertifikatai, kaip antai viršslėgio vožtuvų, rankinių vožtuvų, pildymo jungčių ir t. t.

| 3. | Suvirinimo siūlės radiografinio tyrimo ataskaita |
| --- | --- |

3.

Suvirinimo siūlės radiografinio tyrimo ataskaita

| 4. | Mechaninių bandymų ataskaita – bendro tempimo bandymo, lenkimo bandymų, smūginių bandymų |
| --- | --- |

4.

Mechaninių bandymų ataskaita – bendro tempimo bandymo, lenkimo bandymų, smūginių bandymų

| 5. | Medžiagų bandymo ataskaitos – visi plieninio vidinio indo komponentai |
| --- | --- |

5.

Medžiagų bandymo ataskaitos – visi plieninio vidinio indo komponentai

C priedėlis

BAKŲ GAMINTOJO NURODYMAI DĖL BAKŲ TVARKYMO, NAUDOJIMO IR TIKRINIMO

C.1.   BENDROSIOS NUOSTATOS

Pagrindinė šio priedėlio paskirtis – pateikti rekomendacijas bako pirkėjui, platintojui, montuotojui ir naudotojui dėl saugaus bako naudojimo visą numatytą eksploatavimo laiką.

C.2.   PLATINIMAS

Gamintojas turi patarti pirkėjui, kad nurodymus būtina pateikti visiems asmenims, kurie platina, tvarko, montuoja ir naudoja bakus. Norint turėti šiam tikslui pakankamą kopijų skaičių, dokumentą galima dauginti, tačiau jis turi būti pažymėtas, kad būtų galima pateikti tiekiamo bako nuorodą.

C.3.   GALIOJANČIŲ KODEKSŲ, STANDARTŲ IR TAISYKLIŲ NUORODOS

Tam tikri nurodymai gali būti pateikti darant nuorodą į nacionalinius arba pripažintus kodeksus, standartus ir taisykles.

C.4.   BAKO TVARKYMAS

Siekiant užtikrinti, kad tvarkomi bakai nebūtų nepriimtinai apgadinti arba nebūtų užteršti, nustatomos tvarkymo procedūros.

C.5.   MONTAVIMAS

Siekiant užtikrinti, kad montuojami ir įprastai eksploatuojami bakai nebūtų nepriimtinai apgadinti montuojant ir per visą numatomą eksploatavimo laikotarpį, pateikiami montavimo nurodymai.

Jei gamintojas nurodo montavimo būdą, nurodymuose prireikus turi būti pateikta išsamesnė informacija, pavyzdžiui, montavimo schema, tampriųjų tarpiklių medžiagų naudojimas, tinkami sukimo momentai detalėms tvirtinti ir būdai apsaugoti baką nuo tiesioginio cheminio ir mechaninio aplinkos poveikio.

Jei gamintojas nenurodo montavimo būdo, jis turi atkreipti pirkėjo dėmesį į galimą ilgalaikį transporto priemonės montavimo sistemos poveikį, pavyzdžiui: transporto priemonės kėbulo judėjimas ir bako išsiplėtimas (susitraukimas) esant tam tikroms eksploatavimo slėgio ir temperatūros sąlygoms.

Jei taikoma, atkreipiamas pirkėjo dėmesys į būtinumą numatyti montuojamas priemones, kurios neleistų kauptis skysčiams arba kietosioms dalelėms, galinčioms pakenkti bakų medžiagoms.

Turi būti nurodytas tinkamas montuoti viršslėgio įtaisas.

C.6.   BAKŲ NAUDOJIMAS

Gamintojas turi atkreipti pirkėjo dėmesį į šioje taisyklėje nurodytas numatomas eksploatavimo sąlygas, ypač į bakuose leidžiamą didžiausią slėgį.

C.7.   TIKRINIMAS EKSPLOATUOJANT

Gamintojas turi aiškiai nurodyti naudotojo pareigą laikytis nustatytų bakų tikrinimo reikalavimų (pvz., įgaliotų darbuotojų atliekamo pakartotinio tikrinimo periodiškumo). Ši informacija turi atitikti projekto patvirtinimo reikalavimus.

D priedėlis

ATASKAITOS 1 FORMA

Pastaba. Šis priedėlis nėra privalomoji šio priedo dalis.

Turėtų būti naudojamos toliau nurodytos formos.

| 1. | 1 forma. Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas |
| --- | --- |

1.

1 forma. Gamintojo ataskaita ir atitikties sertifikatas

| 2. | Pagamino: ... |
| --- | --- |

2.

Pagamino: ...

| 3. | Vieta: ... |
| --- | --- |

3.

Vieta: ...

| 4. | Priežiūros institucijos registracijos numeris: ... |
| --- | --- |

4.

Priežiūros institucijos registracijos numeris: ...

| 5. | Gamintojo ženklas ir numeris: ... |
| --- | --- |

5.

Gamintojo ženklas ir numeris: ...

| 6. | Serijos numeris: nuo ... iki ... imtinai ... |
| --- | --- |

6.

Serijos numeris: nuo ... iki ... imtinai ...

| 7. | Bako aprašas ... |
| --- | --- |

7.

Bako aprašas ...

| 8. | DYDIS: Išorinis skersmuo: ... mm; Ilgis: ... mm; |
| --- | --- |

8.

DYDIS: Išorinis skersmuo: ... mm; Ilgis: ... mm;

| 9. | Ant viršutinės gaubtosios bako dalies arba etiketėse įspaudžiami šie ženklai:






  a) | „TIK SkGD“ ... |
| --- | --- | --- |

9.

Ant viršutinės gaubtosios bako dalies arba etiketėse įspaudžiami šie ženklai:

a)

„TIK SkGD“ ...

| b) | „NENAUDOTI PO“: ... |
| --- | --- |

b)

„NENAUDOTI PO“: ...

| c) | „Gamintojo ženklas“: ... |
| --- | --- |

c)

„Gamintojo ženklas“: ...

| d) | serijos ir dalies numeris: ... |
| --- | --- |

d)

serijos ir dalies numeris: ...

| e) | darbinis slėgis MPa: ... |
| --- | --- |

e)

darbinis slėgis MPa: ...

| f) | Taisyklės Nr.: ... |
| --- | --- |

f)

Taisyklės Nr.: ...

| g) | apsaugos nuo ugnies tipas: ... |
| --- | --- |

g)

apsaugos nuo ugnies tipas: ...

| h) | pirmą kartą atlikto bandymo data (mėnuo ir metai): ... |
| --- | --- |

h)

pirmą kartą atlikto bandymo data (mėnuo ir metai): ...

| i) | tuščio bako masė, kg: ... |
| --- | --- |

i)

tuščio bako masė, kg: ...

| j) | įgaliotosios institucijos arba inspektorių ženklas: ... |
| --- | --- |

j)

įgaliotosios institucijos arba inspektorių ženklas: ...

| k) | vandens talpa, l: ... |
| --- | --- |

k)

vandens talpa, l: ...

| l) | bandymo slėgis, MPa: ... |
| --- | --- |

l)

bandymo slėgis, MPa: ...

| m) | visi specialieji nurodymai: ... |
| --- | --- |

m)

visi specialieji nurodymai: ...

| 10. | Kiekvienas bakas buvo pagamintas pagal visus Taisyklės Nr. ... reikalavimus ir pirmiau pateiktą bako aprašą. Pridedamos reikalaujamos bandymų ataskaitos. |
| --- | --- |

10.

Kiekvienas bakas buvo pagamintas pagal visus Taisyklės Nr. ... reikalavimus ir pirmiau pateiktą bako aprašą. Pridedamos reikalaujamos bandymų ataskaitos.

| 11. | Aš šiuo dokumentu patvirtinu, kad visi šie bandymų rezultatai yra visais atvejais pakankami ir atitinka pirmiau nurodyto tipo reikalavimus. |
| --- | --- |

11.

Aš šiuo dokumentu patvirtinu, kad visi šie bandymų rezultatai yra visais atvejais pakankami ir atitinka pirmiau nurodyto tipo reikalavimus.

| 12. | Pastabos: ... |
| --- | --- |

12.

Pastabos: ...

| 13. | Kompetentinga institucija: ... |
| --- | --- |

13.

Kompetentinga institucija: ...

| 14. | Inspektoriaus parašas: ... |
| --- | --- |

14.

Inspektoriaus parašas: ...

| 15. | Gamintojo parašas: ... |
| --- | --- |

15.

Gamintojo parašas: ...

| 16. | Vieta, data: ... |
| --- | --- |

16.

Vieta, data: ...

---

4A PRIEDAS

Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) automatinio vožtuvo, atbulinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, viršslėgio įtaiso (temperatūrinio), reguliavimo vožtuvo, rankinio vožtuvo ir viršslėgio įtaiso (slėginio) patvirtinimo nuostatos

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI AUTOMATINIO VOŽTUVO, ATBULINIO VOŽTUVO, VIRŠSLĖGIO VOŽTUVO, VIRŠSLĖGIO ĮTAISO IR REGULIAVIMO VOŽTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SGD AUTOMATINIS VOŽTUVAS

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SGD automatinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Eksploatavimo specifikacijos

2.2.1.   SGD automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo.

2.2.2.   SGD automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jis būtų sandarus, veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

2.2.3.   SGD automatiniu vožtuvu, esančiu gamintojo nurodytoje įprastoje naudojimo padėtyje, atliekama 20 000 operacijų; vėliau jis išjungiamas. Automatinis vožtuvas turi likti sandarus, veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

2.2.4.   Jei automatinis vožtuvas uždaromas automatinio variklio išjungimo etapais, su vožtuvu atliekamas toliau nurodytas operacijų skaičius atliekant bandymą pagal 2.2.3 punktą:

| a) | 200 000 ciklų (žyma H1), jeigu variklis išsijungia automatiškai, kai transporto priemonė sustabdoma; |
| --- | --- |

a)

200 000 ciklų (žyma H1), jeigu variklis išsijungia automatiškai, kai transporto priemonė sustabdoma;

| b) | 500 000 ciklų (žyma H2), jeigu, be a papunktyje nurodytų nuostatų, variklis išsijungia automatiškai ir tada, kai transporto priemonė varoma tik elektriniu varikliu; |
| --- | --- |

b)

500 000 ciklų (žyma H2), jeigu, be a papunktyje nurodytų nuostatų, variklis išsijungia automatiškai ir tada, kai transporto priemonė varoma tik elektriniu varikliu;

| c) | 1 000 000 ciklų (žyma H3), jeigu, be a ar b papunktyje nurodytų nuostatų, variklis išsijungia automatiškai ir tada, kai akceleratoriaus pedalas yra atleistas.
  Neatsižvelgiant į pirmiau išdėstytas nuostatas, b papunkčio reikalavimus atitinkantis vožtuvas laikomas atitinkančiu ir a papunkčio reikalavimus, o c papunkčio reikalavimus atitinkantis vožtuvas laikomas atitinkančiu a ir b papunkčių reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

1 000 000 ciklų (žyma H3), jeigu, be a ar b papunktyje nurodytų nuostatų, variklis išsijungia automatiškai ir tada, kai akceleratoriaus pedalas yra atleistas.

Neatsižvelgiant į pirmiau išdėstytas nuostatas, b papunkčio reikalavimus atitinkantis vožtuvas laikomas atitinkančiu ir a papunkčio reikalavimus, o c papunkčio reikalavimus atitinkantis vožtuvas laikomas atitinkančiu a ir b papunkčių reikalavimus.

2.2.5.   SGD automatinis vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

2.3.   Jei yra elektros sistema, ji turi būti izoliuota nuo automatinio vožtuvo korpuso. Izoliavimo varža turi būti > 10 ΜΩ.

2.4.   Elektros srove įjungiamas automatinis vožtuvas turi būti uždarytoje padėtyje, kai srovė yra išjungta.

2.5.   Automatinis vožtuvas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinio schemą.

3.   ATBULINIS VOŽTUVAS

3.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas atbulinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.2.   Eksploatavimo specifikacijos

3.2.1.   Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo.

3.2.2.   Atbulinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jis būtų sandarus (iš išorės), veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.2.3.   Atbuliniu vožtuvu, esančiu gamintojo nurodytoje įprastoje naudojimo padėtyje, atliekama 20 000 operacijų, vėliau jis išjungiamas. Atbulinis vožtuvas turi likti sandarus (iš išorės), veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.2.4.   Atbulinis vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.3.   Atbulinis vožtuvas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinio schemą.

4.   VIRŠSLĖGIO VOŽTUVAS IR VIRŠSLĖGIO ĮTAISAS

4.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas viršslėgio vožtuvas bei viršslėgio įtaisas ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

4.2.   Eksploatavimo specifikacijos

4.2.1.   0 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa), kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas.

4.2.2.   1 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad būtų sandarūs, veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa), kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas (žr. 5B priedą).

4.2.3.   1 ir 2 klasės viršslėgio vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus, veikiant du kartus didesniam slėgiui nei darbinis slėgis, kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas.

4.2.4.   Viršslėgio įtaisas projektuojamas taip, kad lydusis saugiklis atsidarytų 110 ± 10 °C temperatūroje.

4.2.5.   0 klasės viršslėgio vožtuvas projektuojamas veikti nuo – 40 °C iki 85 °C temperatūroje.

4.3.   Viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinio schemą.

5.   REGULIAVIMO VOŽTUVAS

5.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliavimo vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

5.2.   Eksploatavimo specifikacijos

5.2.1.   Jei reguliavimo vožtuvas nėra įrengtas bake, jis projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

5.2.2.   Reguliavimo vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa).

5.2.3.   Reguliavimo vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

5.3.   Reguliavimo vožtuvas montuojamas talpyklos viduje.

5.4.   Slėgiams išlyginti reguliavimo vožtuvas projektuojamas su gretšake.

5.5.   Reguliavimo vožtuvas turi užsidaryti, kai slėgių skirtumas abiejose vožtuvo pusėse yra 650 kPa.

5.6.   Kai reguliavimo vožtuvas yra uždarytas, srautas per vožtuvo gretšakę neturi viršyti 0,05 įprasto m3/min, veikiant 10 000 kPa slėgių skirtumui.

5.7.   Įtaisas turi atitikti komponento klasės bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinio schemą, išskyrus viršslėgio, išorinio protėkio, atsparumo sausajai šilumai ir sendinimo ozone bandymus.

6.   RANKINIS VOŽTUVAS

6.1.   0 klasės rankinio vožtuvo įtaisas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

6.2.   0 klasės rankinio vožtuvo įtaisas projektuojamas veikti nuo – 40 °C iki 85 °C temperatūroje.

6.3.   Reikalavimai, nustatyti rankinio vožtuvo įtaisui

Vienas bandinys pateikiamas nuovargio bandymui atlikti, kai slėgio ciklų dažnis neviršija 4 ciklų per minutę, tokiu būdu: laikoma 20 °C temperatūroje, veikiant 2–26 MPa slėgiu 2 000 ciklų.

7.   VIRŠSLĖGIO ĮTAISAS (SLĖGINIS)

7.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas viršslėgio įtaisas (slėginis) ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

7.2.   Eksploatavimo specifikacijos

7.2.1.   0 klasės viršslėgio įtaisas (slėginis) projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

7.2.2.   Trūkimo slėgis turi būti 34 MPa ± 10 % aplinkos temperatūros sąlygomis ir esant aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.

7.3.   Įtaisas turi atitikti komponentų klasės bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinio schemą, išskyrus viršslėgio, vidinio ir išorinio protėkio bandymus.

7.4.   Slėginiam viršslėgio įtaisui taikomi reikalavimai

7.4.1.   Nepertraukiamas eksploatavimas

7.4.1.1.   Bandymų procedūra

Slėginis viršslėgio įtaisas veikiamas ciklais pagal 3 lentelę, kai vandens slėgis siekia nuo 10 iki 100 % darbinio slėgio, didžiausias ciklų dažnis – 10 ciklų per minutę esant 82 °C ± 2 °C arba 57 °C ± 2 °C temperatūrai.

3 lentelė

Bandymo temperatūra ir ciklai

| Temperatūra (°C) | Ciklai |
| --- | --- |
| 82 | 2 000 |
| 57 | 18 000 |

Temperatūra (°C)

Ciklai

82

2 000

57

18 000

7.4.1.2.   Reikalavimai

7.4.1.2.1.   Baigus bandymą iš komponento neturi būti didesnio nei 15 cm3/h protėkio, kai jis veikiamas dujų slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui aplinkos temperatūroje ir esant aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.

7.4.1.2.2.   Baigus bandymą slėginio viršslėgio įtaiso trūkimo slėgis turi būti 34 MPa ± 10 % esant aplinkos temperatūrai ir esant aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.

7.4.2.   Atsparumo korozijai bandymas

7.4.2.1.   Bandymų procedūra

Slėginis viršslėgio įtaisas bandomas pagal bandymo procedūrą, aprašytą 5E priede, išskyrus protėkio bandymą.

7.4.2.2.   Reikalavimai

7.4.2.2.1.   Baigus bandymą iš komponento neturi būti didesnio nei 15 cm3/h protėkio, kai jis veikiamas dujų slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui aplinkos temperatūroje ir esant aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.

7.4.2.2.2.   Baigus bandymą slėginio viršslėgio įtaiso trūkimo slėgis turi būti 34 MPa ± 10 % esant aplinkos temperatūrai ir esant aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai, nurodytai 5O priede.

---

4B PRIEDAS

LANKSČIŲJŲ DEGALŲ TIEKIMO LINIJŲ ARBA ŽARNŲ SGD TIEKTI IR ŽARNŲ SKGD TIEKTI PATVIRTINIMO NUOSTATOS

0.   Šio priedo tikslas – nustatyti SGD ar SkGD tiekti naudojamų lanksčiųjų žarnų patvirtinimo nuostatas.

Šiame priede aptariamos trijų tipų lanksčiosios žarnos SGD tiekti a, b, c punktuose ir vieno tipo žarna SkGD tiekti d punkte:

| a) | didelio slėgio žarnos (0 klasė); |
| --- | --- |

a)

didelio slėgio žarnos (0 klasė);

| b) | vidutinio slėgio žarnos (1 klasė); |
| --- | --- |

b)

vidutinio slėgio žarnos (1 klasė);

| c) | mažo slėgio žarnos (2 klasė); |
| --- | --- |

c)

mažo slėgio žarnos (2 klasė);

| d) | žarnos SkGD tiekti (5 klasė). |
| --- | --- |

d)

žarnos SkGD tiekti (5 klasė).

1.   DIDELIO SLĖGIO ŽARNOS, PRISKIRIAMOS PRIE 0 KLASĖS

1.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

1.1.1.   Žarna projektuojama taip, kad išlaikytų didžiausią darbinį slėgį, 1,5 karto didesnį nei darbinis slėgis (MPa).

1.1.2.   Žarna projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.

1.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti standarto ISO 1307 1 lentelę.

1.2.   Žarnos konstrukcija

1.2.1.   Žarną turi sudaryti glotnių sienelių vamzdis ir apvalkalas iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpinių sluoksnių.

1.2.2.   Tvirtinamasis (-ieji) tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.

Jei kaip tvirtinamasis (-ieji) tarpsluoksnis (-iai) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantysis plienas), apvalkalas nėra reikalingas.

1.2.3.   Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių elementų.

Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.

1.2.4.   Siekiant išvengti burbuliukų susidarymo apvalkalas turi būti specialiai perforuojamas.

1.2.5.   Jei apvalkalas perforuojamas ir tarpsluoksnis gaminamas iš korozijai neatsparios medžiagos, tarpsluoksnis turi būti apsaugotas nuo korozijos.

1.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

1.3.1.   Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

1.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

1.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 20 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 20 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

1.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C). |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C).

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.3.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 d. 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

1.3.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

1.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

1.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %

1.3.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.3.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

1.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

1.4.1.   Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

1.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

1.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 30 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 30 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %.

1.4.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.4.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

1.4.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

1.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

1.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

1.4.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 1.4.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

1.4.3.   Atsparumas ozonui

1.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarto ISO 1431/1.

1.4.3.2.   Bandiniai, kurie turi būti įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 valandų turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.

1.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

1.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

1.5.1.   Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

1.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23 °C ± 2 °C.

1.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 4080 aprašyto metodo.

1.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

1.5.2.   Atsparumas žemoje temperatūroje

1.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal standarte ISO 4672–1978 aprašytą B metodą.

| Bandymo temperatūra | : | – 40 °C ± 3 °C arba
  – 20 °C ± 3 °C, jei taikoma. |
| --- | --- | --- |

Bandymo temperatūra

:

– 40 °C ± 3 °C arba

– 20 °C ± 3 °C, jei taikoma.

1.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkimo neturi būti.

1.5.3.   Lenkimo bandymas

1.5.3.1.   Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą išlaikyti 3 000 kartų ir neįtrūkti. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymą slėgiu, kaip nurodyta 1.5.4.2 punkte. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas, ir bandymas po sendinimo pagal standartą ISO 188, kaip nustatyta 1.4.2.3 punkte, o vėliau pagal standartą ISO 1817, kaip nustatyta 1.4.2.2 punkte.

1.5.3.2.   1 brėž. (tik pavyzdys)

| Žarnos vidinis skersmuo
  ... mm | Lenkimo skersmuo (mm)
  (1 brėž.) | Atstumas tarp centrų (mm) (1 brėž.) |
| --- | --- | --- |
| Vertikalus
  b | Horizontalus
  a |
| iki 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Žarnos vidinis skersmuo

... mm

Lenkimo skersmuo (mm)

(1 brėž.)

Atstumas tarp centrų (mm) (1 brėž.)

Vertikalus

b

Horizontalus

a

iki 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

1.5.3.3.   Bandymo mašiną (1 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Išilgai ratų perimetro turi būti griovelis kaip žarnos kreipiamoji.

Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi atitikti nurodytąjį 1.5.3.2 punkte.

Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, o atstumas tarp ratų centrų turi atitikti 1.5.3.2 punkto reikalavimus.

Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.

Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių pilnų apsisukimų per minutę dažniu.

1.5.3.4.   Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 1 brėž.).

Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, pritvirtinamas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.

1.5.4.   Hidraulinis bandymo slėgis ir žemiausio trūkimo slėgio nustatymas

1.5.4.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 1402 aprašyto metodo.

1.5.4.2.   10 minučių veikiama bandymo slėgiu, kuris 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.

1.5.4.3.   Trūkimo slėgis turi būti ne mažesnis kaip 45 MPa.

1.6.   Movos

1.6.1.   Movos turi būti pagamintos iš plieno arba žalvario, jų paviršius turi būti atsparus korozijai.

1.6.2.   Movos turi būti apspaudžiamojo tipo.

1.6.2.1.   Gaubiamosios veržlės sriegis turi būti U.N.F. (unifikuotasis smulkusis).

1.6.2.2.   Gaubiamosios veržlės sandarinamasis kūgis turi būti pusiau vertikaliojo 45° tipo.

1.6.2.3.   Movos gali būti gaubiamosios veržlės arba greito sujungimo tipo.

1.6.2.4.   Turi būti neįmanoma atjungti greito sujungimo tipo movos be specialiųjų priemonių arba specialiųjų įrankių.

1.7.   Žarnos ir movų sąranka

1.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.

1.7.2.   Su žarnos sąranka pagal standartą ISO 1436 atliekamas impulsinis bandymas.

1.7.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas cirkuliacinėje sistemoje naudojant alyvą, kurios temperatūra 93 °C ir mažiausias slėgis 26 MPa.

1.7.2.2.   Žarna turi būti veikiama 150 000 impulsų.

1.7.2.3.   Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymą slėgiu, kaip nurodyta 1.5.4.2 punkte.

1.7.3.   Nelaidumas dujoms

1.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti dujų slėgį, kuris yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.

1.8.   Ženklai

1.8.1.   Kiekviena žarna ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti paženklinta toliau nurodytais aiškiai įskaitomais ir nenutrinamais identifikavimo ženklais, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai.

1.8.1.1.   gamintojo prekinis pavadinimas arba prekės ženklas;

1.8.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

1.8.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

1.8.1.4.   identifikavimo ženklas „SGD 0 klasė“.

1.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo prekinis pavadinimas arba ženklas.

2.   VIDUTINIO SLĖGIO ŽARNOS, 1 KLASĖ

2.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

2.1.1.   Žarna projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti 3 MPa didžiausią darbinį slėgį.

2.1.2.   Žarna projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.

2.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti standarto ISO 1307 1 lentelės reikalavimus.

2.2.   Žarnos konstrukcija

2.2.1.   Žarną turi sudaryti glotnių sienelių vamzdis ir apvalkalas iš tinkamos sintetinės medžiagos, armuotos vienu arba daugiau tarpsluoksnių.

2.2.2.   Tvirtinamasis (-ieji) tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.

Jei kaip tvirtinamasis (-ieji) tarpsluoksnis (-iai) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantysis plienas), apvalkalas nėra reikalingas.

2.2.3.   Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių elementų.

Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.

2.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

2.3.1.   Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

2.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

2.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 20 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 20 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.3.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

2.3.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

2.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

2.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.3.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.3.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

2.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

2.4.1.   Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

2.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

2.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 30 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 30 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %.

2.4.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.4.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

2.4.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

2.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

2.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

2.4.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 2.4.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

2.4.3.   Atsparumas ozonui

2.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarto ISO 1431/1 reikalavimų.

2.4.3.2.   Bandiniai, kurie turi būti ištempti siekiant 20 % pailgėjimo, turi būti 120 valandų laikomi ore, kurio temperatūra 40 °C, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.

2.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

2.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

2.5.1.   Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

2.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.

2.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 4080 aprašyto metodo.

2.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

2.5.2.   Atsparumas žemoje temperatūroje

2.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal standarte ISO 4672–1978 aprašytą B metodą.

| Bandymo temperatūra | : | – 40 °C ± 3 °C arba
  – 20 °C ± 3 °C, jei taikoma. |
| --- | --- | --- |

Bandymo temperatūra

:

– 40 °C ± 3 °C arba

– 20 °C ± 3 °C, jei taikoma.

2.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkimo neturi būti.

2.5.3.   Lenkimo bandymas

2.5.3.1.   Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą išlaikyti 3 000 kartų ir neįtrūkti. Po bandymo žarna turi išlaikyti bandymą slėgiu, kaip nurodyta 2.5.4.2 punkte. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas, ir bandymas po sendinimo pagal standartą ISO 188, kaip nustatyta 2.4.2.3 punkte, o vėliau pagal standartą ISO 1817, kaip nustatyta 2.4.2.2 punkte.

2.5.3.2.   2 brėž. (tik pavyzdys)

| Žarnos vidinis skersmuo
  (mm) | Lenkimo skersmuo (mm)
  (2 brėž.) | Atstumas tarp centrų (mm) (2 brėž.) |
| --- | --- | --- |
| Vertikalus
  b | Horizontalus
  a |
| iki 13 | 102 | 241 | 102 |
| 13–16 | 153 | 356 | 153 |
| 16–20 | 178 | 419 | 178 |

Žarnos vidinis skersmuo

(mm)

Lenkimo skersmuo (mm)

(2 brėž.)

Atstumas tarp centrų (mm) (2 brėž.)

Vertikalus

b

Horizontalus

a

iki 13

102

241

102

13–16

153

356

153

16–20

178

419

178

2.5.3.3.   Bandymo mašiną (2 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Išilgai ratų perimetro turi būti griovelis kaip žarnos kreipiamoji.

Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi atitikti nurodytąjį 2.5.3.2 punkte.

Abiejų ratų išilginės vidurio plokštumos turi būti toje pačioje vertikalioje plokštumoje, o atstumas tarp ratų centrų turi atitikti 2.5.3.2 punkto reikalavimus.

Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.

Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių pilnų apsisukimų per minutę dažniu.

2.5.3.4.   Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 2 brėž.).

Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, pritvirtinamas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.

2.5.4.   Hidraulinis bandymo slėgis

2.5.4.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 1402 aprašyto metodo.

2.5.4.2.   10 minučių veikiama 3 kPa bandymo slėgiu ir neturi būti jokio protėkio.

2.6.   Movos

2.6.1.   Jei ant žarnos yra uždėta mova, turi būti įvykdytos toliau nurodytos sąlygos.

2.6.2.   Movos turi būti pagamintos iš plieno arba žalvario, jų paviršius turi būti atsparus korozijai.

2.6.3.   Movos turi būti apspaudžiamojo tipo.

2.6.4.   Movos gali būti gaubiamosios veržlės arba greito sujungimo tipo.

2.6.5.   Turi būti neįmanoma atjungti greito sujungimo tipo movos be specialiųjų priemonių arba specialiųjų įrankių.

2.7.   Žarnos ir movų sąranka

2.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.

2.7.2.   Su žarnos sąranka pagal standartą ISO 1436 atliekamas impulsinis bandymas.

2.7.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas cirkuliacinėje sistemoje naudojant alyvą, kurios temperatūra 93 °C ir mažiausias slėgis 1,5 karto didesnis nei didžiausias darbinis slėgis.

2.7.2.2.   Žarna turi būti veikiama 150 000 impulsų.

2.7.2.3.   Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymą slėgiu, kaip nurodyta 2.5.4.2 punkte.

2.7.3.   Nelaidumas dujoms

2.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti 3 MPa dujų slėgį ir neturi būti jokio protėkio.

2.8.   Ženklai

2.8.1.   Kiekviena žarna ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti paženklinta toliau nurodytais aiškiai įskaitomais ir nenutrinamais identifikavimo ženklais, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai.

2.8.1.1.   gamintojo prekinis pavadinimas arba prekės ženklas;

2.8.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

2.8.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

2.8.1.4.   identifikavimo ženklas „SGD 1 klasė“.

2.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo prekinis pavadinimas arba ženklas.

3.   ŽEMO SLĖGIO ŽARNOS, 2 KLASĖ

3.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

3.1.1.   Žarna projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti 450 kPa didžiausią darbinį slėgį.

3.1.2.   Žarna projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede nurodytą temperatūrą.

3.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti standarto ISO 1307 1 lentelės reikalavimus.

3.2.   (Paliktas tuščias)

3.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

3.3.1.   Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

3.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37.

Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

3.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 20 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 20 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.3.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

3.3.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

3.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

3.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.3.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.3.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

3.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

3.4.1.   Gumos ir termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

3.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal ISO 37.

Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

3.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 30 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 30 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %.

3.4.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.4.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

3.4.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

3.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

3.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

3.4.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal 3.4.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

3.4.3.   Atsparumas ozonui

3.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarto ISO 1431/1 reikalavimų.

3.4.3.2.   Bandiniai, įtempti 20 % pailgėjimui užtikrinti, 120 valandų turi būti laikomi ore, kai oro temperatūra 40 °C, santykinis drėgnis – 50 % ±10 %, o ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.

3.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

3.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

3.5.1.   Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

3.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.

3.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 4080 aprašyto metodo.

3.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

3.5.2.   Atsparumas žemoje temperatūroje

3.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal standarte ISO 4672 aprašytą B metodą.

| Bandymo temperatūra | : | – 40 °C ± 3 °C arba
  – 20 °C ± 3 °C, jei taikoma. |
| --- | --- | --- |

Bandymo temperatūra

:

– 40 °C ± 3 °C arba

– 20 °C ± 3 °C, jei taikoma.

3.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkimo neturi būti.

3.5.3.   Atsparumas aukštoje temperatūroje

3.5.3.1.   Ne trumpesnė kaip 0,5 m ilgio žarnos atkarpa, veikiama 450 kPa slėgiu, 24 valandas laikoma krosnyje, kurios temperatūra yra 120 °C ± 2 °C. Turi būti atliekamas ir naujos žarnos bandymas, ir bandymas po sendinimo pagal standartą ISO 188, kaip nustatyta 3.4.2.3 punkte, o vėliau pagal standartą ISO 1817, kaip nustatyta 3.4.2.2 punkte.

3.5.3.2.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

3.5.3.3.   Po bandymo žarna 10 minučių turi išlaikyti bandymą 50 kPa slėgiu. Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

3.5.4.   Lenkimo bandymas

3.5.4.1.   Tuščia maždaug 3,5 m ilgio žarna turi išlaikyti toliau nurodytą periodinio lenkimo bandymą 3 000 kartų ir neįtrūkti.

3.5.4.2.   3 brėž. (tik pavyzdys)

Bandymo mašiną (3 brėž.) sudaro plieninis rėmas su dviem mediniais ratais, jų ratlankio plotis maždaug 130 mm.

Išilgai ratų perimetro turi būti griovelis kaip žarnos kreipiamoji.

Ratų spindulys, išmatuotas nuo griovelio dugno, turi būti 102 mm.

Per abiejų ratų vidurį einančios išilginės plokštumos turi būti vienoje vertikalioje plokštumoje. Vertikalusis atstumas tarp ratų centrų turi būti 241 mm, horizontalusis – 102 mm.

Kiekvienas ratas turi laisvai suktis apie sukimosi ašį.

Varomasis mechanizmas tempia žarną apie ratus, kurie sukami keturių pilnų apsisukimų per minutę dažniu.

3.5.4.3.   Žarna turi būti S raidės pavidalu apsukta apie ratus (žr. 3 brėž.).

Prie žarnos galo, apsukto apie viršutinį ratą, pritvirtinamas pasvaras, kurio masės pakaktų žarnai visiškai prispausti prie ratų. Apie apatinį ratą besisukanti žarnos dalis prijungiama prie varomojo mechanizmo.

Mechanizmas turi būti sureguliuotas taip, kad visas žarnos kelias abiem kryptimis būtų 1,2 m ilgio.

3.6.   Ženklai

3.6.1.   Kiekviena žarna ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti paženklinta toliau nurodytais aiškiai įskaitomais ir nenutrinamais identifikavimo ženklais, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai.

3.6.1.1.   gamintojo prekinis pavadinimas arba prekės ženklas;

3.6.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

3.6.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

3.6.1.4.   identifikavimo ženklas „SGD 2 klasė“.

3.6.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo prekinis pavadinimas arba ženklas.

4.   ŽARNOS SKGD TIEKTI (5 KLASĖ)

4.1.   Bendrieji techniniai reikalavimai

4.1.1.   Žarna projektuojama taip, kad galėtų išlaikyti didžiausią darbinį 1,5 karto didesnį slėgį nei gamintojo deklaruotas darbinis slėgis (MPa).

4.1.2.   Žarna projektuojama taip, kad išlaikytų 5O priede 5 klasei nurodytą temperatūrą.

4.1.3.   Vidinis skersmuo turi atitikti standarto ISO 1307 1 lentelės reikalavimus.

4.2.   Žarnos konstrukcija

4.2.1.   Žarna turi būti atspari 5 klasei nurodytai temperatūrai.

4.2.2.   Tvirtinamasis (-ieji) tarpsluoksnis (-iai) turi būti apsaugotas (-i) antikorozine danga.

Jeigu tvirtinamajam tarpsluoksniui (-iams) naudojama korozijai atspari medžiaga (t. y. nerūdijantis plienas), apvalkalo nereikia.

4.2.3.   Įklotas ir apvalkalas turi būti glotnūs, jie neturi turėti akučių, skylių ir pašalinių elementų.

Apvalkale specialiai daromos skylės neturi būti laikomos defektu.

4.2.4.   Siekiant išvengti burbuliukų susidarymo apvalkalas turi būti specialiai perforuojamas.

4.2.5.   Jei apvalkalas perforuojamas ir tarpsluoksnis gaminamas iš korozijai neatsparios medžiagos, tarpsluoksnis turi būti apsaugotas nuo korozijos.

4.3.   Įkloto specifikacijos ir bandymai

4.3.1.   Termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

4.3.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 20 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

4.3.1.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 20 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 20 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 25 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 30 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

4.3.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = didžiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal šio priedo 4.3.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

4.3.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

4.3.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

4.3.2.2.   Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

4.3.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal šio priedo 4.3.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

4.4.   Apvalkalo specifikacijos ir bandymo metodas

4.4.1.   Termoplastinių elastomerų tempiamasis stipris ir pailgėjimas

4.4.1.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 37. Tempiamasis stipris turi būti ne mažesnis kaip 10 MPa ir trūkstamasis pailgėjimas turi būti ne mažesnis kaip 250 %.

4.4.1.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 30 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 30 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 35 %.

4.4.1.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal šio priedo 4.4.1.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 35 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 25 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

4.4.2.   Termoplastinei medžiagai būdingas tempiamasis stipris ir pailgėjimas.

4.4.2.1.   Tempiamasis stipris ir trūkstamasis pailgėjimas pagal standartą ISO 527–2, taikant tokias sąlygas:

| a) | bandinio tipas: tipas 1 BA; |
| --- | --- |

a)

bandinio tipas: tipas 1 BA;

| b) | tempimo greitis – 20 mm/min. |
| --- | --- |

b)

tempimo greitis – 20 mm/min.

Prieš atliekant bandymą medžiaga turi būti kondicionuojama mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %.

Reikalavimai:

| a) | tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa; |
| --- | --- |

a)

tempiamasis stipris ne mažesnis kaip 20 MPa;

| b) | trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %. |
| --- | --- |

b)

trūkstamasis pailgėjimas ne mažesnis kaip 100 %.

4.4.2.2.   Atsparumas n-heksanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

| a) | terpė – n-heksanas; |
| --- | --- |

a)

terpė – n-heksanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tūrio pokytis – 2 %; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tūrio pokytis – 2 %;

| b) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %; |
| --- | --- |

b)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis – 10 %;

| c) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %. |
| --- | --- |

c)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis – 10 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

4.4.2.3.   Atsparumas sendinimui pagal standartą ISO 188, taikant tokias sąlygas:

| a) | temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C); |
| --- | --- |

a)

temperatūra – 115 °C (bandymo temperatūra = aukščiausia eksploatavimo temperatūra minus 10 °C);

| b) | poveikio trukmė – 24 ir 336 val. |
| --- | --- |

b)

poveikio trukmė – 24 ir 336 val.

Prieš atliekant tempimo bandymą pagal šio priedo 4.4.2.1 punktą, po sendinimo bandiniai turi būti kondicionuojami mažiausiai 21 dieną 23 °C temperatūroje, kai santykinis drėgnis – 50 %

Reikalavimai:

| a) | didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo; |
| --- | --- |

a)

didžiausias tempiamojo stiprio pokytis 20 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos tempiamuoju stipriu po 24 val. sendinimo;

| b) | didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo. |
| --- | --- |

b)

didžiausias trūkstamojo pailgėjimo pokytis 50 % po 336 val. sendinimo, palyginti su medžiagos trūkstamuoju pailgėjimu po 24 val. sendinimo.

4.4.3.   Atsparumas ozonui

4.4.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarto ISO 1431/1 reikalavimų.

4.4.3.2.   Bandiniai, kurie turi būti ištempti siekiant 20 % pailgėjimo, turi būti 120 valandų laikomi ore, kurio temperatūra 40 °C, kai ozono koncentracija – 50 dalelių iš šimto milijonų.

4.4.3.3.   Bandiniai neturi pleišėti.

4.5.   Atjungtos žarnos specifikacijos

4.5.1.   Nelaidumas dujoms (pralaidumas)

4.5.1.1.   1 m laisvo ilgio žarna turi būti prijungta prie talpyklos, pripildytos skysto propano, kurio temperatūra 23° ± 2 °C.

4.5.1.2.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 4080 aprašyto metodo.

4.5.1.3.   Protėkis per žarnos sienelę turi neviršyti 95 cm3 metrui žarnos per 24 val.

4.5.2.   Atsparumas žemoje temperatūroje

4.5.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas pagal standarte ISO 4672–1978 aprašytą B metodą.

4.5.2.2.   Bandymo temperatūra: – 163 °C (ekvivalentą galima rasti 50 priedo lentelėje).

4.5.2.3.   Pleišėjimo arba trūkimo neturi būti.

4.5.3.   Lenkimo bandymas

4.5.3.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 15500–17:2012 aprašyto metodo.

4.5.4.   Hidraulinis bandymo slėgis ir mažiausio trūkimo slėgio nustatymas

4.5.4.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 1402 aprašyto metodo.

Bandymo temperatūra: – 163 °C (ekvivalentą galima rasti 50 priedo lentelėje).

4.5.4.2.   10 minučių turi būti veikiama bandymo slėgiu, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei gamintojo deklaruotas darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio.

4.5.4.3.   Trūkimo slėgis turi būti ne mažesnis kaip iš 2,25 kartų padaugintas gamintojo deklaruotas darbinis slėgis (MPa).

4.5.5.   Traukos išjungimas

4.5.5.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 15500–17:2012 aprašyto metodo.

4.5.6.   Elektros laidumas

4.5.6.1.   Bandymas turi būti atliekamas laikantis standarte ISO 15500–17:2012 aprašyto metodo.

4.5.7.   Vibracija

4.5.7.1.   Vienas bandymo įrenginio galas pritvirtinamas ant statinio laikiklio, o kitas galas – ant vibruojančios galvutės, užtikrinant, kad vamzdžiai būtų palenkti bent 180° spinduliu, užkertant kelią žarnai nulinkti.

Naudojant kriogeninį skystį, bandinys veikiamas gamintojo deklaruotu darbiniu slėgiu.

Bandymo temperatūra: – 163 °C (ekvivalentą galima rasti 50 priedo lentelėje).

30 minučių vibracija veikiamas komponentas, paveiktas slėgiu ir sandarintas jo apatinėje pusėje išilgai kiekvienos iš trijų stačiakampių ašių ten, kur yra intensyviausias rezonanso dažnis, nustatomas taip:

| a) | esant pagreičiui 1,5 g; |
| --- | --- |

a)

esant pagreičiui 1,5 g;

| b) | sinusoidės dažnių diapazone nuo 10 Hz iki 500 Hz; |
| --- | --- |

b)

sinusoidės dažnių diapazone nuo 10 Hz iki 500 Hz;

| c) | esant signalo intervalui 10 minučių. |
| --- | --- |

c)

esant signalo intervalui 10 minučių.

Jei rezonanso dažnio nėra šio diapazono ribose, bandymas atliekamas 500 Hz dažniu.

Užbaigus bandymą, žarnoje neturi būti nuovargio požymių, įtrūkių arba pažeidimo ir ji išbandoma, kai bandymo slėgis yra 1,5 karto didesnis nei gamintojo deklaruotas darbinis slėgis (MPa). Šiuo slėgiu veikiama 10 minučių ir neturi būti jokio protėkio.

4.6.   Movos

4.6.1.   Movos turi būti pagamintos iš austenitinio nerūdijančiojo plieno.

4.6.2.   Movos turi atitikti 4.7 punkte nustatytus reikalavimus.

4.7.   Žarnos ir movų sąranka

4.7.1.   Movų konstrukcija turi būti tokia, kad nereikėtų nuimti apvalkalo, jei žarnos armatūra pagaminta ne iš korozijai atsparios medžiagos.

4.7.2.   Su žarnos sąranka pagal standartą ISO 1436 atliekamas impulsinis bandymas.

Bandymo temperatūra: – 163 °C (ekvivalentą galima rasti 50 priedo lentelėje).

4.7.2.1.   Bandymas turi būti atliekamas su kriogeniniu skysčiu, kurio temperatūra nurodyta 5O priede 5 klasei, o mažiausias slėgis yra gamintojo deklaruotas darbinis slėgis.

4.7.2.2.   Žarna turi būti veikiama 7 000 impulsų.

4.7.2.3.   Po impulso bandymo žarna turi išlaikyti bandymą slėgiu, kaip nurodyta 4.5.4.2 punkte.

4.7.3.   Nelaidumas dujoms

4.7.3.1.   Žarnos sąranka (žarna su movomis) penkias minutes turi išlaikyti dujų slėgį, kuris būtų 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), ir neturi būti jokio protėkio esant kriogeninei temperatūrai.

Bandymo temperatūra: – 163 °C (ekvivalentą galima rasti 50 priedo lentelėje).

4.8.   Ženklai

4.8.1.   Kiekviena žarna ne didesniais kaip 0,5 m tarpais turi būti paženklinta toliau nurodytais aiškiai įskaitomais ir nenutrinamais identifikavimo ženklais, kuriuos sudarytų raidės, skaitmenys arba simboliai:

4.8.1.1.   gamintojo prekinis pavadinimas arba prekės ženklas;

4.8.1.2.   gamybos metai ir mėnuo;

4.8.1.3.   dydžio ir tipo ženklas;

4.8.1.4.   identifikavimo ženklas „SkGD 5 klasė“.

4.8.2.   Ant kiekvienos movos turi būti surenkančio gamintojo prekinis pavadinimas arba ženklas.

---

4C PRIEDAS

SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) FILTRO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SGD FILTRO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   EKSPLOATAVIMO SĄLYGOS

2.1.   SGD filtras projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

2.2.   SGD filtrai klasifikuojami pagal didžiausią darbinį slėgį (žr. šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinį).

| 2.2.1. | 0 klasė: SGD filtras projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa). |
| --- | --- |

2.2.1.

0 klasė: SGD filtras projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

| 2.2.2. | 1 klasė ir 2 klasė: SGD filtras projektuojamas taip, kad išlaikytų du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis. |
| --- | --- |

2.2.2.

1 klasė ir 2 klasė: SGD filtras projektuojamas taip, kad išlaikytų du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

| 2.2.3. | 3 klasė: SGD filtras projektuojamas taip, kad išlaikytų du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris jį veikia. |
| --- | --- |

2.2.3.

3 klasė: SGD filtras projektuojamas taip, kad išlaikytų du kartus didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris jį veikia.

2.3.   Medžiagos, kurios naudojamos SGD filtre ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su šiomis dujomis (žr. 5D priedą).

2.4.   Komponentas turi atitikti bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus komponento klasei pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinį.

---

4D PRIEDAS

SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) SLĖGIO REGULIATORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SLĖGIO REGULIATORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SGD SLĖGIO REGULIATORIUS

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios liečiasi su eksploatuojamo reguliatoriaus šilumnešiu, turi būti suderinamos su tuo fluidu.

2.3.   Komponentas turi atitikti bandymų procedūrų reikalavimus, nustatytus 0 klasei, jei detales veikia didelis slėgis, ir 1, 2, 3 ir 4 klasei, jei detales veikia vidutinis ir mažas slėgis.

2.4.   SGD slėgio reguliatoriaus ilgaamžiškumo bandymas (nepertraukiamas eksploatavimas):

reguliatorius turi atlaikyti 50 000 ciklų be jokių gedimų, kai bandymas atliekamas pagal toliau aprašytą procedūrą. Kai slėgis reguliuojamas atskirais etapais, eksploatavimo slėgis a–f papunkčiuose laikomas darbiniu priešsrovio slėgiu.

| a) | reguliatorius pakartotinai veikiamas ciklais 95 % viso ciklų skaičiaus kambario temperatūroje esant eksploatavimo slėgiui. Kiekviename cikle srautas paleidžiamas, kol pasiekiamas stabilus išleidžiamojo atvamzdžio slėgis, tada per 1 s vožtuvu, įrengtu pasroviui nuo dujų reguliatoriaus, dujų srautas sustabdomas, kol pasiekiamas stabilus blokavimo slėgis pasroviui. Nusistovėjęs išleidžiamojo atvamzdžio slėgis apibrėžiamas kaip nustatytasis slėgis ± 15 % bent 5 s; |
| --- | --- |

a)

reguliatorius pakartotinai veikiamas ciklais 95 % viso ciklų skaičiaus kambario temperatūroje esant eksploatavimo slėgiui. Kiekviename cikle srautas paleidžiamas, kol pasiekiamas stabilus išleidžiamojo atvamzdžio slėgis, tada per 1 s vožtuvu, įrengtu pasroviui nuo dujų reguliatoriaus, dujų srautas sustabdomas, kol pasiekiamas stabilus blokavimo slėgis pasroviui. Nusistovėjęs išleidžiamojo atvamzdžio slėgis apibrėžiamas kaip nustatytasis slėgis ± 15 % bent 5 s;

| b) | slėgis reguliatoriaus įleidžiamajame atvamzdyje 1 % viso ciklų skaičiaus kambario temperatūroje ciklo metu keičiamas nuo 100 iki 50 % eksploatavimo slėgio. Kiekvieno ciklo trukmė ne mažesnė kaip 10 s; |
| --- | --- |

b)

slėgis reguliatoriaus įleidžiamajame atvamzdyje 1 % viso ciklų skaičiaus kambario temperatūroje ciklo metu keičiamas nuo 100 iki 50 % eksploatavimo slėgio. Kiekvieno ciklo trukmė ne mažesnė kaip 10 s;

| c) | pakartojama a papunkčio veikimo ciklais procedūra esant 120 °C temperatūrai ir veikiant eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus; |
| --- | --- |

c)

pakartojama a papunkčio veikimo ciklais procedūra esant 120 °C temperatūrai ir veikiant eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus;

| d) | pakartojama b papunkčio veikimo ciklais procedūra esant 120 °C temperatūrai ir veikiant eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus; |
| --- | --- |

d)

pakartojama b papunkčio veikimo ciklais procedūra esant 120 °C temperatūrai ir veikiant eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus;

| e) | pakartojama a papunkčio veikimo ciklais procedūra esant atitinkamai – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai ir veikiant 50 % eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus; |
| --- | --- |

e)

pakartojama a papunkčio veikimo ciklais procedūra esant atitinkamai – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai ir veikiant 50 % eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus;

| f) | pakartojama b papunkčio veikimo ciklais procedūra esant atitinkamai – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai ir veikiant 50 % eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus; |
| --- | --- |

f)

pakartojama b papunkčio veikimo ciklais procedūra esant atitinkamai – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai ir veikiant 50 % eksploatavimo slėgiui 1 % viso ciklų skaičiaus;

| g) | baigus visus a, b, c, d, e ir f papunkčiuose išvardytus bandymus, reguliatorius turi būti sandarus (žr. 5B priedą) esant atitinkamai – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai, kambario temperatūrai ir + 120 °C temperatūrai. |
| --- | --- |

g)

baigus visus a, b, c, d, e ir f papunkčiuose išvardytus bandymus, reguliatorius turi būti sandarus (žr. 5B priedą) esant atitinkamai – 40 °C arba – 20 °C temperatūrai, kambario temperatūrai ir + 120 °C temperatūrai.

3.   KLASIFIKAVIMAS IR BANDYMO SLĖGIAI

3.1.   Slėgio reguliatoriaus detalė, kuri turi išlaikyti slėgį talpykloje, laikoma 0 klasės detale.

3.1.1.   Slėgio reguliatoriaus 0 klasės detalė turi būti sandari (žr. 5B priedą), kai slėgis yra iki 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) ir tos detalės išleidžiamasis (-ieji) atvamzdis (-iai) yra uždarytas (-i).

3.1.2.   Slėgio reguliatoriaus 0 klasės detalė turi išlaikyti iki 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

3.1.3.   SGD slėgio reguliatoriaus 1 ir 2 klasės detalės turi būti sandarios (žr. 5B priedą), kai slėgis yra iki dviejų kartų didesnis nei darbinis slėgis.

3.1.4.   SGD slėgio reguliatoriaus 1 ir 2 klasės detalės turi išlaikyti iki dviejų kartų didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

3.1.5.   SGD slėgio reguliatoriaus 3 klasės detalė turi išlaikyti iki dviejų kartų didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris ją veikia.

3.2.   Slėgio reguliatorius projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

---

4E PRIEDAS

SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) SLĖGIO IR TEMPERATŪROS JUTIKLIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SGD SLĖGIO IR TEMPERATŪROS JUTIKLIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SGD SLĖGIO IR TEMPERATŪROS JUTIKLIAI

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagaminti slėgio ir temperatūros jutikliai ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   SGD slėgio ir temperatūros jutikliai klasifikuojami pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinį.

3.   KLASIFIKAVIMAS IR BANDYMO SLĖGIAI

3.1.   SGD slėgio ir temperatūros jutiklių detalės, kurios turi išlaikyti slėgį talpykloje, laikomos 0 klasės detalėmis.

3.1.1.   SGD slėgio ir temperatūros jutiklių 0 klasės detalė turi būti sandari, kai slėgis yra iki 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.1.2.   SGD slėgio ir temperatūros jutiklių 0 klasės detalė turi išlaikyti iki 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa).

3.1.3.   SGD slėgio ir temperatūros jutiklių 1 ir 2 klasės detalės turi būti sandarios, kai slėgis yra iki dviejų kartų didesnis nei darbinis slėgis (žr. 5B priedą).

3.1.4.   SGD slėgio ir temperatūros jutiklių 1 ir 2 klasės detalės turi išlaikyti iki dviejų kartų didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

3.1.5.   SGD slėgio ir temperatūros jutiklių 3 klasės detalė turi išlaikyti iki dviejų kartų didesnį slėgį nei viršslėgio vožtuvo viršslėgis, kuris ją veikia.

3.2.   SGD slėgio ir temperatūros jutikliai projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.3.   Jei yra slėgio ir temperatūros jutiklių elektros sistema, ji turi būti izoliuota nuo jų korpuso. Izoliavimo varža turi būti > 10 ΜΩ.

---

4F PRIEDAS

SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) PRIPILDYMO ĮRENGINIO (REZERVUARO) PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SGD PRIPILDYMO ĮRENGINIO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SGD PRIPILDYMO ĮRENGINYS

2.1.   SGD pripildymo įrenginys turi atitikti 3 dalyje nustatytus reikalavimus, o jo matmenys turi atitikti 4 dalyje nurodytus matmenis.

2.2.   SGD pripildymo įrenginiai, suprojektuoti pagal standartą ISO 14469–1 (pirmoji redakcija, 2004–11–01) (1) arba standartą ISO 14469–2:2007 (2) ir atitinkantys visus jų reikalavimus, laikomi atitinkančiais šio priedo 3 ir 4 dalių reikalavimus.

3.   SGD PRIPILDYMO ĮRENGINIŲ BANDYMO PROCEDŪROS

3.1.   SGD pripildymo įrenginys turi atitikti 0 klasės reikalavimus ir turi būti bandomas pagal 5 priede nustatytas bandymo procedūras, laikantis toliau nurodytų specialiųjų reikalavimų.

3.2.   Medžiaga, iš kurios pagamintas SGD pripildymo įrenginys ir kuri jį eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinama su suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.3.   SGD pripildymo įrenginys turi būti sandarus, kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.4.   SGD pripildymo įrenginys turi išlaikyti 33 MPa slėgį.

3.5.   SGD pripildymo įrenginys projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.6.   SGD pripildymo įrenginys turi atlaikyti 10 000 ciklų atliekant ilgaamžiškumo bandymą, nurodytą 5L priede.

4.   SGD PRIPILDYMO ĮRENGINIO MATMENYS

4.1.   1 brėžinyje nurodyti M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių pripildymo įrenginio matmenys (3).

4.2.   2 brėžinyje nurodyti M2, M3, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių pripildymo įrenginių matmenys (3).

4.3.   Šis priedas taikomas rezervuarams, skirtiems 20 Mpa (200 barų) SGD saugojimo sistemoms. 25 MPa (250 barų) talpos rezervuarai yra priimtini, jeigu vykdomi visi kiti šio priedo reikalavimai, padidinus slėgį, kaip apibrėžta šios taisyklės 3A priedo 1 dalyje.

Šiuo atveju matmenys:

| | 25 + 0/– 0,1 tampa 24 + 0/– 0,1 1 brėžinyje, o |
| --- | --- |

25 + 0/– 0,1 tampa 24 + 0/– 0,1 1 brėžinyje, o

| | 35 + 0/– 0,1 tampa 34 + 0/– 0,1 2 brėžinyje. |
| --- | --- |

35 + 0/– 0,1 tampa 34 + 0/– 0,1 2 brėžinyje.

1 brėžinys

20 MPa pripildymo įrenginys (rezervuaras) M1 ir N1 transporto priemonėms

Image

2 brėžinys

20 MPa pripildymo įrenginys 2 dydžio (rezervuaras) M2, M3, N2 ir N3 transporto priemonėms

Matmenys mm

Image

---

(1)  Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų pripildymo jungtis. 1 dalis. 20 MPa (200 barų) jungtis.

(2)  Kelių transporto priemonės. Suslėgtų gamtinių dujų pripildymo jungtis. 2 dalis. 20 MPa (200 barų) jungtis, 2 dydis.

(3)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, para. 2.). – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html.

---

4G PRIEDAS

SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) SRAUTO REGULIATORIAUS IR DUJŲ IR ORO MAIŠYTUVO, DUJŲ PURKŠTUVO AR DEGALŲ TIEKIMO LINIJOS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SGD SRAUTO REGULIATORIAUS BEI DUJŲ IR ORO MAIŠYTUVO, DUJŲ PURKŠTUVO AR DEGALŲ TIEKIMO LINIJOS PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ IR ORO MAIŠYTUVAS, DUJŲ PURKŠTUVAS AR DEGALŲ TIEKIMO LINIJA.

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas suslėgtų gamtinių dujų ir oro maišytuvas, dujų purkštuvas arba degalų tiekimo linija ir kurios liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Suslėgtų gamtinių dujų ir oro maišytuvas, dujų purkštuvas arba degalų tiekimo linija turi atitikti reikalavimus, pagal jų klasifikavimą keliamus 1 arba 2 klasės komponentams.

2.3.   Bandymo slėgiai

2.3.1.   2 klasės suslėgtų gamtinių dujų ir oro maišytuvas, dujų purkštuvas arba degalų tiekimo linija turi išlaikyti du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

2.3.1.1.   2 klasės suslėgtų gamtinių dujų ir oro maišytuvas, dujų purkštuvas arba degalų tiekimo linija turi būti sandarūs, kai slėgis yra du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

2.3.2.   1 arba 2 klasės suslėgtų gamtinių dujų ir oro maišytuvas, dujų purkštuvas arba degalų tiekimo linija projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

2.4.   SGD turintys elektriniai komponentai turi atitikti tokius reikalavimus:

| a) | jie turi būti atskirai įžeminti; |
| --- | --- |

a)

jie turi būti atskirai įžeminti;

| b) | komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso; |
| --- | --- |

b)

komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso;

| c) | dujų purkštuvas, išjungus elektros srovę, turi būti uždarytas. |
| --- | --- |

c)

dujų purkštuvas, išjungus elektros srovę, turi būti uždarytas.

3.   SGD SRAUTO REGULIATORIUS

3.1.   Medžiaga, iš kurios pagamintas SGD srauto reguliatorius ir kuri liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinama su suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.2.   SGD srauto reguliatorius turi atitikti reikalavimus, pagal jo klasifikavimą keliamus 1 arba 2 klasės komponentams.

3.3.   Bandymo slėgiai

3.3.1.   2 klasės SGD srauto reguliatorius turi išlaikyti du kartus didesnį slėgį nei darbinis slėgis.

3.3.1.1.   2 klasės SGD srauto reguliatorius turi būti sandarus, kai slėgis yra du kartus didesnis nei darbinis slėgis.

3.3.2.   1 arba 2 klasės SGD srauto reguliatorius projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.4.   SGD turintys elektriniai komponentai turi atitikti tokius reikalavimus:

| a) | jie turi būti atskirai įžeminti; |
| --- | --- |

a)

jie turi būti atskirai įžeminti;

| b) | komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso. |
| --- | --- |

b)

komponento elektros sistema turi būti izoliuota nuo korpuso.

---

4H PRIEDAS

ELEKTRONINIO VALDYMO BLOKO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI ELEKTRONINIO VALDYMO BLOKO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   ELEKTRONINIS VALDYMO BLOKAS

2.1.   Elektroninis valdymo blokas gali būti bet kuris įtaisas, kuris reguliuoja variklio SGD/SkGD poreikį ir uždaro automatinį vožtuvą, išjungus variklį arba sulūžus degalų tiekimo vamzdžiui, užgesus varikliui arba įvykus avarijai.

2.1.1.   Neatsižvelgiant į 2.1 punkto nuostatas, automatinis vožtuvas gali likti atidarytas automatinio variklio išjungimo etapuose.

2.2.   Užgesus varikliui, automatinio vožtuvo uždarymo vėlinimo trukmė negali būti ilgesnė kaip 5 sekundės.

2.3.   Įtaise gali būti automatinis uždegimo paskubos reguliatorius, įrengtas elektroninio valdymo modulyje arba atskirai.

2.4.   Įtaise gali būti įrengtas purkštuvų imitatorius, kad galėtų tinkamai veikti benzino elektroninis valdymo blokas, kai naudojamos suslėgtos arba suskystintos gamtinės dujos.

2.5.   Be to, elektroninis valdymo blokas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

---

4I PRIEDAS

SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) ŠILUMOKAIČIO-GARINTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SKGD ŠILUMOKAIČIO-GARINTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SKGD ŠILUMOKAITIS-GARINTUVAS

2.1.   SkGD šilumokaitis-garintuvas gali būti bet koks prietaisas, pagamintas kriogeniniams skystiems degalams garinti ir tiekti juos varikliui kaip dujas, kai dujų temperatūra yra nuo – 40 °C iki + 105 °C.

2.2.   Medžiagos, iš kurių pagaminti SkGD šilomokaičiai-garintuvai ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su suslėgtomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suslėgtomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.3.   SkGD šilumokaičių-garintuvų detalės, kurios liečiasi su baku, laikomos 5 klasės detalėmis.

2.4.   SkGD šilumokaitis-garintuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo.

2.5.   SkGD šilumokaitis-garintuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus (iš išorės), veikiant 1,5 karto didesniam slėgiui nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

2.6.   SkGD šilumokaitis-garintuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

2.7.   SkGD šilumokaitis-garintuvas turi atitikti 5 klasės bandymų procedūrų reikalavimus.

2.8.   SkGD šilumokaitis-garintuvas turi atitikti vandens gaubto šaldymo bandymų reikalavimus. Dalis šilumokaičio-garintuvo, kurioje paprastai yra antifrizo tirpalo, užpildoma vandeniu iki įprastos talpos ir laikoma – 40 °C temperatūroje 24 valandas. 1 m aušinimo žarnos atkarpos prijungiamos prie šilumokaičio-garintuvo įleidimo ir išleidimo atvamzdžių. Po šaldymo ir kondicionavimo atliekamas išorinio protėkio bandymas kambario temperatūroje pagal 5B priedo reikalavimus. Šiam bandymui gali būti naudojami atskiri bandiniai.

---

4J PRIEDAS

SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) PRIPILDYMO REZERVUARO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SKGD PRIPILDYMO REZERVUARO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SKGD PRIPILDYMO REZERVUARAS

2.1.   SkGD pripildymo rezervuaras turi atitikti 3 dalies reikalavimus.

2.2.   Rezervuaro gamintojas gali reikalauti naudoti konkretaus tipo SkGD purkštuką.

3.   SKGD PRIPILDYMO REZERVUARO BANDYMO PROCEDŪROS

3.1.   SkGD pripildymo rezervuaras turi atitikti 5 klasės reikalavimus ir turi būti bandomas pagal 5 priede nustatytas bandymo procedūras, laikantis toliau nurodytų specialiųjų reikalavimų.

3.1.1.   Nemetalinė medžiaga, iš kurios pagamintas SkGD pripildymo rezervuaras, turi būti suderinama su suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti turi būti taikoma 5D, 5F ir 5G prieduose nurodyta procedūra.

3.1.2.   SkGD pripildymo rezervuaras turi būti sandarus, kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.1.3.   SkGD pripildymo rezervuaras projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.1.4.   Pripildymo įrenginys turi atlaikyti 7 000 ciklų atliekant ilgaamžiškumo bandymą pagal 5L priedą tokiu būdu:

3.1.4.1.   Žemos temperatūros ciklai

96 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas kriogeninėje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Šaltinis gali būti skystas arba dujinis azotas (arba SkGD), kurio temperatūra yra atitinkanti SkGD vardinį eksploatavimo slėgį arba žemesnė (žr. 5O priede pateiktą lentelę). Srautas turi būti nustatytas ir tada sustabdytas. Uždarymo ciklo metu slėgis pasroviui nuo bandymo įrangos gali sumažėti iki 50 % bandymo slėgio. Užbaigus ciklus komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kriogeninėje temperatūroje reikalavimus. Atliekant šią bandymo dalį, bandymą leidžiama nutraukti kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti.

3.1.4.2.   Kambario temperatūros ciklai

2 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas atitinkamoje kambario temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Užbaigus kambario temperatūros ciklus komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kambario temperatūroje reikalavimus.

3.1.4.3.   Aukštos temperatūros ciklai

2 % bendros ciklų trukmės komponentas turi būti eksploatuojamas atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Užbaigus aukštos temperatūros ciklus komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo aukštoje temperatūroje reikalavimus.

Atlikus ciklus ir pakartotinio protėkio bandymus, komponentas turi būti tinkamas pašalinti pildymo purkštuką neišpilant daugiau kaip 30 cm3 SkGD.

3.1.5.   SkGD rezervuaras turi būti pagamintas iš bekibirkščių medžiagų ir turėtų atitikti neužsidegimo vertinimo bandymų reikalavimus, aprašytus standarte ISO 14469–1:2004.

3.1.6.   Sujungto su purkštuku SkGD pripildymo rezervuaro elektrinė varža turi būti ne didesnė nei 10 Ω tiek veikiant slėgiui, tiek ir jam neveikiant. Bandymas turi būti atliekamas prieš patvarumo bandymą ir po jo.

---

4K PRIEDAS

SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) SLĖGIO VALDYMO REGULIATORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   TAIKYMO SRITIS

Šio priedo tikslas – nustatyti SkGD slėgio valdymo reguliatoriaus patvirtinimo nuostatas.

2.   SKGD SLĖGIO VALDYMO REGULIATORIUS

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas reguliatorius ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinama su bandomosiomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   SkGD slėgio valdymo reguliatorius turi atitikti 5 klasei nurodytus bandymų reikalavimus.

3.   KLASIFIKAVIMAS IR BANDYMO SLĖGIAI

3.1.   Slėgio reguliatorius, kuris yra veikiamas SkGD slėgio, laikomas 5 klasės detale.

3.1.1.   Slėgio valdymo reguliatorius turi būti sandarus (žr. 5B priedą), kai tos dalies išleidimo atvamzdis (-iai) yra uždarytas (-i).

3.2.   Slėgio reguliatorius projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.3.   Ilgaamžiškumo bandymas

3.3.1.   Atliekamas 5L priede nurodytas ilgaamžiškumo bandymas, laikantis tokių išimčių:

| a) | mažiausias ciklų skaičius yra 7 000; |
| --- | --- |

a)

mažiausias ciklų skaičius yra 7 000;

| b) | komponentas turi būti prijungtas prie suslėgto kriogeninio skysčio šaltinio. |
| --- | --- |

b)

komponentas turi būti prijungtas prie suslėgto kriogeninio skysčio šaltinio.

---

4L PRIEDAS

SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) SLĖGIO IR (ARBA) TEMPERATŪROS JUTIKLIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SKGD SLĖGIO IR (ARBA) TEMPERATŪROS JUTIKLIŲ PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SKGD SLĖGIO IR TEMPERATŪROS JUTIKLIAI

2.1.   SkGD slėgio ir temperatūros jutikliai priskiriami prie 5 klasės pagal šios taisyklės 3 dalies 1–1 brėžinį.

3.   SKGD SLĖGIO IR (ARBA) TEMPERATŪROS JUTIKLIO BANDYMO PROCEDŪROS

3.1.   SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklio bandymo procedūros turi atitikti 5 klasės reikalavimus ir turi būti laikomasi 5 priede nustatytų bandymo procedūrų, laikantis toliau nurodytų specialiųjų reikalavimų.

3.2.   Izoliacijos varžos bandymas

Šis bandymas skirtas patikrinti, ar galimas izoliacijos tarp SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklio jungčių kontaktų ir korpuso pažeidimas.

1 000 V nuolatinė srovė tarp vieno iš jungties kontaktų ir SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutiklio korpuso leidžiama bent 2 sekundes. Mažiausia leidžiama varža turi būti > 10 ΜΩ.

3.3.   Medžiagos, iš kurių pagaminti SkGD slėgio ir temperatūros jutikliai ir kurios juos eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.4.   SkGD slėgio ir (arba) temperatūros jutikliai projektuojami veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.5.   5 klasės SkGD slėgio ir temperatūros jutiklių detalė turi išlaikyti iki 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa), esant temperatūrai, atitinkančiai vardinį eksploatavimo slėgį 5O priede pateiktoje lentelėje, kambario temperatūrai ir aukščiausiai temperatūrai pagal 5O priedą.

---

4M PRIEDAS

GAMTINIŲ DUJŲ DETEKTORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI GAMTINIŲ DUJŲ DETEKTORIAUS PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   GAMTINIŲ DUJŲ DETEKTORIUS

Medžiagos, iš kurių pagamintas gamtinių dujų detektorius ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.   GAMTINIŲ DUJŲ DETEKTORIAUS BANDYMŲ PROCEDŪROS

3.1.   Gamtinių dujų detektorius projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.2.   Izoliacijos varžos bandymas

Šis bandymas skirtas patikrinti, ar galimas izoliacijos tarp jungties kontaktų ir gamtinių dujų detektoriaus korpuso pažeidimas.

1 000 V nuolatinė srovė tarp vieno iš jungties kontaktų ir gamtinių dujų detektoriaus korpuso leidžiama bent 2 sekundes. Mažiausia leidžiama varža turi būti > 10 ΜΩ.

3.3.   Gamtinių dujų detektorius turi atitikti svarbius elektromagnetinio suderinamumo (EMC) reikalavimus pagal Taisyklę Nr. 10 su 03 serijos pakeitimais arba lygiaverčius reikalavimus.

---

4N PRIEDAS

Suskystintoms gamtinėms dujoms (SkGD) skirtų automatinio vožtuvo, kontrolinio vožtuvo, viršslėgio vožtuvo, reguliavimo vožtuvo, rankinio vožtuvo ir atbulinio vožtuvo patvirtinimo nuostatos

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI TIK SKGD SKIRTŲ AUTOMATINIO VOŽTUVO, KONTROLINIO VOŽTUVO, VIRŠSLĖGIO VOŽTUVO IR REGULIAVIMO VOŽTUVO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SKGD AUTOMATINIS VOŽTUVAS

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SkGD automatinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   Eksploatavimo specifikacijos

2.2.1.   SkGD automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo (žr. 5A priedą).

2.2.2.   SkGD automatinis vožtuvas projektuojamas taip, kad jis būtų sandarus, kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

2.2.3.   SkGD automatiniu vožtuvu, esančiu gamintojo nurodytoje įprastinėje naudojimo padėtyje, atliekama 7 000 operacijų; vėliau jis išjungiamas. Automatinis vožtuvas turi likti sandarus pagal 5B ir 5C priedus, kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis. Šis bandymas atliekamas 96 procentus visų ciklų kriogeninėje temperatūroje, 2 % – aplinkos temperatūroje ir 2 % – aukštoje temperatūroje pagal 5O priedo lentelę.

2.2.4.   SkGD automatinis vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

2.2.5.   Izoliacijos varžos bandymas

Šis bandymas skirtas patikrinti, ar galimas izoliacijos tarp dviejų kontaktų ritės ir SkGD automatinio vožtuvo korpuso pažeidimas.

1 000 V nuolatinė srovė tarp vieno iš jungties kontaktų ir automatinio vožtuvo korpuso leidžiama bent 2 sekundes. Mažiausia leidžiama varža turi būti > 10 ΜΩ.

3.   SKGD KONTROLINIS VOŽTUVAS

3.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SkGD kontrolinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

3.2.   Eksploatavimo specifikacijos

3.2.1.   SkGD kontrolinis vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) ir nebūtų protėkio bei deformavimo esant kriogeninei temperatūrai.

3.2.2.   SkGD kontrolinis vožtuvas projektuojamas taip, kad būtų sandarus (iš išorės), kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą) esant 5O priede nurodytai temperatūrai.

3.2.3.   SkGD kontroliniu vožtuvu, esančiu gamintojo nurodytoje įprastinėje naudojimo padėtyje, atliekama 7 000 operacijų esant kriogeninei temperatūrai (žr. 5O priedą); vėliau jis išjungiamas. Kontrolinis vožtuvas turi likti sandarus (iš išorės), kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa) (žr. 5B priedą).

3.2.4.   SkGD kontrolinis vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

3.3.   SkGD kontrolinis vožtuvas turi atitikti 5 klasės komponentų bandymų procedūrų reikalavimus.

4.   SKGD VIRŠSLĖGIO VOŽTUVAS

4.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas viršslėgio vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

4.2.   Eksploatavimo specifikacijos

4.2.1.   5 klasės SkGD viršslėgio vožtuvas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) esant kriogeninei temperatūrai, kai išleidžiamasis atvamzdis uždarytas.

4.2.2.   5 klasės viršslėgio vožtuvas ir viršslėgio įtaisas projektuojami taip, kad būtų sandarūs, kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa), o išleidžiamasis atvamzdis uždarytas (žr. 5B priedą).

4.3.   SkGD viršslėgio vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

4.4.   SkGD viršslėgio vožtuvas turi atitikti 5 klasės komponentų bandymų procedūrų reikalavimus.

5.   SKGD REGULIAVIMO VOŽTUVAS

5.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SkGD reguliavimo vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

5.2.   Eksploatavimo specifikacijos

5.2.1.   Jei SkGD reguliavimo vožtuvas sumontuotas ne bake, jis projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis (MPa) esant kriogeninei temperatūrai.

5.2.2.   Jei SkGD reguliavimo vožtuvas sumontuotas ne bake, jis projektuojamas taip, kad būtų sandarus (žr. 5B priedą), kai slėgis yra 1,5 karto didesnis nei darbinis slėgis (MPa).

5.2.3.   SkGD reguliavimo vožtuvas projektuojamas veikti 5O priede nurodytoje temperatūroje.

5.3.   Slėgiams išlyginti SkGD reguliavimo vožtuvas projektuojamas su gretšake (vidinis protėkis).

5.4.   Reguliavimo vožtuvas turi veikti esant pralaidumui, ne didesniam daugiau kaip 10 procentų ir ne mažesniam daugiau kaip 20 procentų nei gamintojo nurodytas vardinis uždarymo masės srauto pralaidumas.

5.4.1.   Šie bandymai atliekami su trimis kiekvieno dydžio ir tipo vožtuvų pavyzdžiais. SkGD vožtuvas, skirtas naudoti tik su skysčiais, bandomas su vandeniu. Išskyrus 5.4.3 punkto nurodymus, atskiri bandymai atliekami su kiekvienu pavyzdžiu, įtaisytu vertikalioje ir horizontalioje padėtyse bei apvertus.

5.4.2.   Bandymas su vandeniu atliekamas naudojant skysčio srauto matuoklį (arba jam lygiavertį), montuojamą vamzdyno sistemoje, kurios slėgio pakanka reikiamam srautui užtikrinti.

Į sistemą įtraukiamas įleidimo atvamzdžio pjezometras arba vamzdis, kuris bent vieno vamzdžio dydžiu didesnis už bandytiną vožtuvą; reguliavimo vožtuvas prijungiamas tarp srauto matuoklio ir pjezometro. Siekiant sumažinti staigaus slėgio pokyčio poveikį užsidarant reguliavimo vožtuvui, galima naudoti žarną, hidrostatinio reguliavimo vožtuvą arba juos abu.

5.4.3.   Tik vienai padėčiai pritaikytas vožtuvas gali būti bandomas tik toje padėtyje.

5.5.   Kai SkGD reguliavimo vožtuvas yra uždarytas, srautas per vožtuvo gretšakę neturi viršyti gamintojo deklaruoto oro srauto greičio, išreikšto cm3/min, veikiant darbiniam slėgiui.

5.6.   Įtaisas turi atitikti 5 klasės komponentų bandymų procedūrų reikalavimus.

6.   SKGD RANKINIS VOŽTUVAS

6.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SkGD rankinis vožtuvas ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

6.2.   Eksploatavimo specifikacijos

6.2.1.   5 klasės SkGD rankinio vožtuvo įtaisas projektuojamas taip, kad išlaikytų 1,5 karto didesnį slėgį nei darbinis slėgis esant kriogeninei temperatūrai.

6.2.2.   5 klasės SkGD rankinio vožtuvo įtaisas projektuojamas veikti nuo – 162 °C iki 85 °C temperatūroje.

6.3.   SkGD rankinio vožtuvo įtaiso reikalavimai

Su vienu bandiniu atliekamas toliau nurodyta tvarka nuovargio bandymas slėgio ciklais ne didesniu kaip 4 ciklų per minutę dažniu.

Laikoma – 162 °C temperatūroje, veikiama 100 slėgio ciklų (nuo 0 iki darbinio slėgio). Tada didžiausias vožtuvo sukimo momentas turi atitikti jėgą, 2 kartus viršijančią 5L priedo 5.3 lentelėje nurodytąją. Po bandymo SkGD rankinis vožtuvas turi atitikti išorinio protėkio bandymo 5B priede nurodytus reikalavimus.

Jei atliekant bandymą įvyksta apledėjimas, ledas ant SkGD rankinis vožtuvo gali būti ištirpdytas ir vožtuvas gali būti nusausintas.

6.4.   SkGD rankinis vožtuvas turi atitikti 5 klasės komponentų bandymų procedūrų reikalavimus.

---

4O PRIEDAS

SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) DEGALŲ SIURBLIO PATVIRTINIMO NUOSTATOS

1.   ŠIO PRIEDO TIKSLAS – NUSTATYTI SKGD DEGALŲ SIURBLIO PATVIRTINIMO NUOSTATAS.

2.   SKGD DEGALŲ SIURBLIO REIKALAVIMAI

2.1.   Medžiagos, iš kurių pagamintas SkGD degalų siurblys ir kurios jį eksploatuojant liečiasi su suskystintomis gamtinėmis dujomis, turi būti suderinamos su bandomosiomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Šiam suderinamumui patikrinti taikoma 5D priede aprašyta procedūra.

2.2.   5 klasės SkGD degalų siurblys projektuojamas veikti nuo – 162 °C iki 85 °C temperatūroje.

2.3.   Įtaisas turi atitikti 5 klasės komponentų bandymų procedūrų reikalavimus.

2.4.   SkGD degalų siurblys turi būti sukonstruotas taip, kad būtų išvengta SkGD sulaikymo.

2.5.   Turi būti numatytos priemonės variklį išjungus siurblyje esančioms SkGD saugiai apdoroti ir neviršyti didžiausio įmanomo saugaus darbinio slėgio.

2.6.   SkGD degalų siurblyje turi būti įrengtas slėgio valdymo įtaisas, siekiant išlaikyti slėgį veikimo slėgio intervalo ribose.

2.6.1.   Vietoj slėgio valdymo įtaiso gali būti naudojamas įjungimo mechanizmu tiekiamos elektros galios ribojimas.

2.6.2.   Vietoj slėgio valdymo įtaiso gali būti naudojama elektroninė valdymo sistema.

2.6.3.   Slėgio valdymo įtaisu nėra leidžiama išleisti gamtinių dujų į atmosferą jam veikiant įprastomis sąlygomis.

2.7.   Siekiant riboti slėgį ir neviršyti siurblyje didžiausio saugaus darbinio slėgio vertės, SkGD degalų siurblyje turi būti įrengtas viršslėgio vožtuvas.

2.7.1.   Degalų tiekimo sistemos viršslėgio vožtuvas yra tinkamas siurblio viršslėgio vožtuvui pakeisti, jeigu, mažinant sistemos slėgį, mažinamas ir siurblio slėgis.

2.8.   SkGD degalų siurbliui leidžiama veikti prieš paleidžiant variklį, kad būtų galima pasiekti reikalaujamą slėgį degalų tiekimo sistemoje. Ši funkcija turi būti užtikrinta netiekiant degalų į variklį, jei variklis neveikia.

3.   TAIKOMOS BANDYMŲ PROCEDŪROS

3.1.   SkGD degalų siurblys sumontuotas bako viduje:

| Suderinamumo su SkGD bandymas | 5D priedas |
| --- | --- |
| Atsparumo sausajai šilumai bandymas | 5F priedas |
| Sendinimo ozonu bandymas | 5G priedas |
| Bandymas žemoje temperatūroje | 5P priedas |

Suderinamumo su SkGD bandymas

5D priedas

Atsparumo sausajai šilumai bandymas

5F priedas

Sendinimo ozonu bandymas

5G priedas

Bandymas žemoje temperatūroje

5P priedas

3.2.   SkGD degalų siurblys sumontuotas bako išorėje:

| Viršslėgio arba stiprio bandymas | 5A priedas |
| --- | --- |
| Išorinio protėkio bandymas | 5B priedas |
| Suderinamumo su SkGD bandymas | 5D priedas |
| Atsparumo korozijai bandymas | 5E priedas |
| Atsparumo sausajai šilumai bandymas | 5F priedas |
| Sendinimo ozonu bandymas | 5G priedas |
| Temperatūros ciklo bandymas | 5H priedas |
| Atsparumo vibracijai bandymas | 5 N priedas |
| Bandymas žemoje temperatūroje | 5P priedas |

Viršslėgio arba stiprio bandymas

5A priedas

Išorinio protėkio bandymas

5B priedas

Suderinamumo su SkGD bandymas

5D priedas

Atsparumo korozijai bandymas

5E priedas

Atsparumo sausajai šilumai bandymas

5F priedas

Sendinimo ozonu bandymas

5G priedas

Temperatūros ciklo bandymas

5H priedas

Atsparumo vibracijai bandymas

5 N priedas

Bandymas žemoje temperatūroje

5P priedas

---

5 PRIEDAS

BANDYMŲ PROCEDŪROS

1.   KLASIFIKAVIMAS

1.1.   Suslėgtų gamtinių dujų (SGD) komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, klasifikuojami pagal šios taisyklės 2 dalį, atsižvelgiant į didžiausią darbinį slėgį ir funkciją. Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) komponentai, skirti naudoti transporto priemonėse, klasifikuojami pagal šios taisyklės 3 dalį, atsižvelgiant į žemiausią galimą temperatūrą.

1.2.   Komponentų klasė nustatoma atliekant bandymus, kurie turi būti atlikti komponentų arba komponentų dalių tipui patvirtinti.

2.   TAIKOMOS BANDYMŲ PROCEDŪROS

5.1 lentelėje pateiktos bandymų procedūros, taikomos atsižvelgiant į klasifikavimą.

5.1 lentelė

| Bandymas | 0 klasė | 1 klasė | 2 klasė | 3 klasė | 4 klasė | 5 klasė | Priedas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viršslėgio arba stiprio bandymas | X | X | X | X | O | X | 5A |
| Išorinio protėkio bandymas | X | X | X | X | O | X | 5B |
| Vidinio protėkio bandymas | A | A | A | A | O | A | 5C |
| Ilgaamžiškumo bandymai | A | A | A | A | O | A | 5L |
| Suderinamumo su SGD/SKGD bandymas | A | A | A | A | A | A | 5D |
| Atsparumo korozijai bandymas | X | X | X | X | X | A | 5E |
| Atsparumo sausajai šilumai bandymas | A | A | A | A | A | A | 5F |
| Sendinimo ozonu bandymas | A | A | A | A | A | A | 5G |
| Trūkimo/ardomasis bandymas | X | O | O | O | O | A | 5M |
| Temperatūros ciklo bandymas | A | A | A | A | O | A | 5H |
| Slėgio ciklo bandymas | X | O | O | O | O | A | 5I |
| Atsparumo vibracijai bandymas | A | A | A | A | O | A | 5N |
| Eksploatavimo temperatūros vertės | X | X | X | X | X | X | 5O |
| SkGD žemos temperatūros bandymas | O | O | O | O | O | X | 5P |
| X | = | taikomas |
| O | = | netaikomas |
| A | = | pagal aplinkybes |

Bandymas

0 klasė

1 klasė

2 klasė

3 klasė

4 klasė

5 klasė

Priedas

Viršslėgio arba stiprio bandymas

X

X

X

X

O

X

5A

Išorinio protėkio bandymas

X

X

X

X

O

X

5B

Vidinio protėkio bandymas

A

A

A

A

O

A

5C

Ilgaamžiškumo bandymai

A

A

A

A

O

A

5L

Suderinamumo su SGD/SKGD bandymas

A

A

A

A

A

A

5D

Atsparumo korozijai bandymas

X

X

X

X

X

A

5E

Atsparumo sausajai šilumai bandymas

A

A

A

A

A

A

5F

Sendinimo ozonu bandymas

A

A

A

A

A

A

5G

Trūkimo/ardomasis bandymas

X

O

O

O

O

A

5M

Temperatūros ciklo bandymas

A

A

A

A

O

A

5H

Slėgio ciklo bandymas

X

O

O

O

O

A

5I

Atsparumo vibracijai bandymas

A

A

A

A

O

A

5N

Eksploatavimo temperatūros vertės

X

X

X

X

X

X

5O

SkGD žemos temperatūros bandymas

O

O

O

O

O

X

5P

X

=

taikomas

O

=

netaikomas

A

=

pagal aplinkybes

Pastabos:

a)   vidinio protėkio bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso vidinio vožtuvo lizdai, kurie paprastai būna uždaryti, kai variklis išjungtas;

b)   ilgaamžiškumo bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda;

c)   suderinamumo su SGD, atsparumo sausajai šilumai, sendinimo ozonu bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys;

d)   bandymas temperatūros ciklais: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso sintetinės/nemetalinės dalys;

e)   atsparumo vibracijai bandymas: taikomas, jeigu komponento klasei priklauso integruotos dalys, kurios dirbant varikliui pakartotinai juda.

Turi būti pateiktos rašytinės komponentams gaminti naudojamų medžiagų specifikacijos, kurios bent atitiktų arba viršytų šiame priede nustatytus (bandymų) reikalavimus dėl:

| a) | temperatūros; |
| --- | --- |

a)

temperatūros;

| b) | slėgio; |
| --- | --- |

b)

slėgio;

| c) | suderinamumo su SGD/SkGD; |
| --- | --- |

c)

suderinamumo su SGD/SkGD;

| d) | ilgaamžiškumo. |
| --- | --- |

d)

ilgaamžiškumo.

3.   BENDRIEJI REIKALAVIMAI

3.1.   Protėkio bandymai turi būti atliekami naudojant SGD, pavyzdžiui, orą arba azotą. SkGD naudojamos kriogeninių skysčių pavidale.

3.2.   Atliekant hidrostatinio stiprio bandymus, reikiamam slėgiui gauti gali būti naudojamas vanduo arba kitas skystis.

3.3.   Protėkio ir hidrostatinio stiprio bandymų trukmė turi būti ne mažesnė kaip 3 minutės.

5A PRIEDAS

VIRŠSLĖGIO BANDYMAS (STIPRIO BANDYMAS)

| 1. | Kambario temperatūroje bandomas SGD/SkGD turintis komponentas bent 3 minutes turi išlaikyti hidraulinį slėgį, kuris būtų 1,5–2 kartus didesnis nei didžiausias darbinis slėgis, kai didelio slėgio dalies išleidžiamasis atvamzdis yra užkimštas, ir likti be jokių matomų trūkimo arba nuolatinio deformavimo požymių. Bandymo terpė gali būti vanduo arba bet kuris kitas tinkamas hidraulinis skystis. |
| --- | --- |

1.

Kambario temperatūroje bandomas SGD/SkGD turintis komponentas bent 3 minutes turi išlaikyti hidraulinį slėgį, kuris būtų 1,5–2 kartus didesnis nei didžiausias darbinis slėgis, kai didelio slėgio dalies išleidžiamasis atvamzdis yra užkimštas, ir likti be jokių matomų trūkimo arba nuolatinio deformavimo požymių. Bandymo terpė gali būti vanduo arba bet kuris kitas tinkamas hidraulinis skystis.

| 2. | Bandiniai, prieš tai bandyti atliekant 5L priede nurodytą ilgaamžiškumo bandymą, prijungiami prie hidrostatinio slėgio šaltinio. Hidrostatinio slėgio vamzdyje turi būti įrengtas teigiamo slėgio uždarymo vožtuvas ir slėgmatis, kurio slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis, kaip padaugintas iš 2. |
| --- | --- |

2.

Bandiniai, prieš tai bandyti atliekant 5L priede nurodytą ilgaamžiškumo bandymą, prijungiami prie hidrostatinio slėgio šaltinio. Hidrostatinio slėgio vamzdyje turi būti įrengtas teigiamo slėgio uždarymo vožtuvas ir slėgmatis, kurio slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis, kaip padaugintas iš 2.

| 3. | 5.2 lentelėje pateikti darbinio ir trūkimo bandymo slėgio vertės pagal šios taisyklės 2 dalyje nurodytą klasifikavimą.

  5.2 lentelė








  Komponento klasifikavimas | Darbinis slėgis
  (kPa) | Viršslėgis
  (kPa) |
| --- | --- | --- | --- |
| 0 klasė | 3 000 < p < 26 000 | darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5 |
| 1 klasė | 450 < p < 3 000 | darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5 |
| 2 klasė | 20 < p < 450 | darbinis slėgis, padaugintas iš 2 |
| 3 klasė | 450 < p < 3 000 | viršslėgis, padaugintas iš 2 |
| 5 klasė | pagal gamintojo nurodymą | darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5 |

3.

5.2 lentelėje pateikti darbinio ir trūkimo bandymo slėgio vertės pagal šios taisyklės 2 dalyje nurodytą klasifikavimą.

5.2 lentelė

Komponento klasifikavimas

Darbinis slėgis

(kPa)

Viršslėgis

(kPa)

0 klasė

3 000 < p < 26 000

darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5

1 klasė

450 < p < 3 000

darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5

2 klasė

20 < p < 450

darbinis slėgis, padaugintas iš 2

3 klasė

450 < p < 3 000

viršslėgis, padaugintas iš 2

5 klasė

pagal gamintojo nurodymą

darbinis slėgis, padaugintas iš 1,5

5B PRIEDAS

IŠORINIO PROTĖKIO BANDYMAS

1.   Komponentas turi būti sandarus koto arba korpuso sandariklių arba kitų jungčių vietoje, neturi būti liejinio akytumo požymių, kai bandoma taip, kaip aprašyta šio priedo 2 ir 3 dalyse, veikiant bet kokiam statiniam dujų slėgiui nuo 0 iki 5A priedo 5.2 lentelėje nurodyto slėgio.

2.   Bandymas atliekamas tokiomis sąlygomis:

| a) | kambario temperatūroje; |
| --- | --- |

a)

kambario temperatūroje;

| b) | žemiausioje eksploatavimo temperatūroje; |
| --- | --- |

b)

žemiausioje eksploatavimo temperatūroje;

| c) | aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje. |
| --- | --- |

c)

aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje.

Aukščiausia ir žemiausia eksploatavimo temperatūros nurodytos 5O priede.

3.   SGD bandymai

Atliekant šį bandymą, bandomoji įranga (EUT) prijungiama prie statinio slėgio dujų šaltinio. SGD tiekimo vamzdyje turi būti įrengtas automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kuriuo slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti sumontuotas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Norint aptikti bandymo slėgiu veikiamo bandinio protėkį, bandinį reikėtų panardinti į vandenį arba taikyti kitą lygiavertį bandymo metodą (matuoti srautą arba slėgio sumažėjimą).

3.1.   SkGD bandymai

Atliekant šį bandymą, komponento įleidimo atvamzdis prijungiamas prie kriogeninio skysčio šaltinio, kai temperatūra yra 5O priede lentelėje nurodytoji ar žemesnė, esant gamintojo deklaruotam darbiniam slėgiui. Srautas išlaikomas pusę valandos.

4.   Išorinis protėkis turi būti mažesnis, nei yra nurodyta priedų reikalavimuose, arba būti mažesnis kaip 15 cm3/val., jei nenurodyti jokie reikalavimai.

5.   Bandymas aukštoje temperatūroje

SGD bandymai

Iš SGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val., kai užkimšus išleidžiamąjį atvamzdį ir 5O priede nurodytoje aukščiausioje eksploatavimo temperatūroje jis veikiamas slėgiu, kuris yra lygus didžiausiam darbiniam slėgiui. Komponentas turi būti bent 8 valandas kondicionuojamas toje temperatūroje.

5.1.   SkGD bandymai

Iš SkGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val. esant 3.1 punkte nurodytam srautui išorės temperatūros paveiktoje vietoje ir 5O priede nurodytai aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai.

6.   Bandymas žemoje temperatūroje

SGD bandymai

Iš SGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val., kai užkimšus išleidžiamąjį atvamzdį žemiausioje eksploatavimo temperatūroje jis veikiamas slėgiu, kuris yra lygus gamintojo nurodytam didžiausiam darbiniam slėgiui. Komponentas turi būti bent 8 valandas kondicionuojamas toje temperatūroje.

6.1.   SkGD bandymai

Iš SkGD turinčio komponento neturi ištekėti daugiau kaip 15 cm3/val. esant 3.1 punkte nurodytam srautui išorės temperatūros paveiktoje vietoje ir 5O priede nurodytai žemiausiai eksploatavimo temperatūrai.

5C PRIEDAS

VIDINIO PROTĖKIO BANDYMAS

| 1. | Su vožtuvų arba pripildymo įrenginių bandiniais, prieš tai bandytais atliekant 5B priedo išorinio protėkio bandymus, atliekami toliau nurodyti bandymai. |
| --- | --- |

1.

Su vožtuvų arba pripildymo įrenginių bandiniais, prieš tai bandytais atliekant 5B priedo išorinio protėkio bandymus, atliekami toliau nurodyti bandymai.

| 2. | Uždarytų vožtuvų lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5. SkGD komponentų bandymo temperatūra yra kriogeninė temperatūra (žr. 5O priedą). |
| --- | --- |

2.

Uždarytų vožtuvų lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5. SkGD komponentų bandymo temperatūra yra kriogeninė temperatūra (žr. 5O priedą).

| 3. | Uždarytas SGD atbulinis vožtuvas, turintis tamprųjį lizdą (iš elastomero), turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5. |
| --- | --- |

3.

Uždarytas SGD atbulinis vožtuvas, turintis tamprųjį lizdą (iš elastomero), turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.

| 4. | Srautas per uždarytą SGD atbulinį vožtuvą, turintį vien tik metalinį lizdą, neturi būti didesnis kaip 0,47 dm3/s, veikiant 138 kPa efektyviojo slėgio ir statinio dujų slėgio skirtumui. |
| --- | --- |

4.

Srautas per uždarytą SGD atbulinį vožtuvą, turintį vien tik metalinį lizdą, neturi būti didesnis kaip 0,47 dm3/s, veikiant 138 kPa efektyviojo slėgio ir statinio dujų slėgio skirtumui.

| 5. | Uždaryto viršutinio SGD atbulinio vožtuvo, naudojamo pripildymo įrenginio sąrankoje, lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5. |
| --- | --- |

5.

Uždaryto viršutinio SGD atbulinio vožtuvo, naudojamo pripildymo įrenginio sąrankoje, lizdas turi būti sandarus veikiant bet kokiam dujų statiniam slėgiui nuo 0 iki darbinio slėgio (kPa), padauginto iš 1,5.

| 6. | Vidinio protėkio bandymai atliekami bandomojo vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį prijungus prie statinio dujų slėgio šaltinio, kai vožtuvas uždarytas, o išleidžiamasis atvamzdis atidarytas. Dujų tiekimo vamzdyje turi būti sumontuoti automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kurio slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti sumontuotas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Atidarytą išleidžiamąjį atvamzdį panardinus į vandenį, turi būti stebimas protėkis, veikiant bandymo slėgiui, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip. |
| --- | --- |

6.

Vidinio protėkio bandymai atliekami bandomojo vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį prijungus prie statinio dujų slėgio šaltinio, kai vožtuvas uždarytas, o išleidžiamasis atvamzdis atidarytas. Dujų tiekimo vamzdyje turi būti sumontuoti automatinis vožtuvas ir slėgmatis, kurio slėgio diapazonas būtų ne mažesnis kaip bandymo slėgis, padaugintas iš 1,5, ir ne didesnis kaip padaugintas iš 2. Slėgmatis turi būti sumontuotas tarp automatinio vožtuvo ir bandomojo vožtuvo. Atidarytą išleidžiamąjį atvamzdį panardinus į vandenį, turi būti stebimas protėkis, veikiant bandymo slėgiui, išskyrus atvejus, kai nurodyta kitaip.

| 7. | Atitiktis 2–5 punktų reikalavimams nustatoma vamzdyno galą prijungus prie vožtuvo išleidžiamojo atvamzdžio. Atviras šio išleidžiamojo atvamzdžio galas turi būti įstatytas į apverstą balioną, graduotą kubiniais centimetrais. Apverstas balionas turi būti uždarytas vandens uždoriu. Aparatas turi būti reguliuojamas taip, kad:






  a) | išleidžiamojo atvamzdžio galas būtų maždaug 13 mm aukščiau vandens lygio apverstame graduotame balione ir |
| --- | --- | --- |

7.

Atitiktis 2–5 punktų reikalavimams nustatoma vamzdyno galą prijungus prie vožtuvo išleidžiamojo atvamzdžio. Atviras šio išleidžiamojo atvamzdžio galas turi būti įstatytas į apverstą balioną, graduotą kubiniais centimetrais. Apverstas balionas turi būti uždarytas vandens uždoriu. Aparatas turi būti reguliuojamas taip, kad:

a)

išleidžiamojo atvamzdžio galas būtų maždaug 13 mm aukščiau vandens lygio apverstame graduotame balione ir

| b) | vandens lygis graduoto baliono viduje ir išorėje būtų vienodas. Taip sureguliavus, turi būti užrašytas vandens lygis graduoto baliono viduje. Darant prielaidą, kad įprastinė vožtuvo eksploatavimo padėtis yra uždarytas vožtuvas, nurodyto bandymo slėgio oras arba azotas leidžiami per vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį, bandymą atliekant ne trumpiau kaip 2 minutes. Prireikus visą šį laiką turi būti reguliuojama graduoto baliono vertikalioji padėtis tam pačiam vandens lygiui jo viduje ir išorėje išlaikyti. |
| --- | --- |

b)

vandens lygis graduoto baliono viduje ir išorėje būtų vienodas. Taip sureguliavus, turi būti užrašytas vandens lygis graduoto baliono viduje. Darant prielaidą, kad įprastinė vožtuvo eksploatavimo padėtis yra uždarytas vožtuvas, nurodyto bandymo slėgio oras arba azotas leidžiami per vožtuvo įleidžiamąjį atvamzdį, bandymą atliekant ne trumpiau kaip 2 minutes. Prireikus visą šį laiką turi būti reguliuojama graduoto baliono vertikalioji padėtis tam pačiam vandens lygiui jo viduje ir išorėje išlaikyti.

Pasibaigus bandymui ir sulyginus vandens lygį graduoto baliono viduje ir išorėje, vėl užrašomas vandens lygis graduotame balione. Pagal tūrio pokytį graduoto baliono viduje protėkio greitis turi būti apskaičiuotas pagal tokią formulę:

Formula

kur:

| V1 | = | protėkio greitis oro arba azoto kubiniais centimetrais per valandą. |
| --- | --- | --- |
| Vt | = | tūrio padidėjimas sugraduotame balione atliekant bandymą. |
| t | = | bandymo trukmė, minutėmis. |
| P | = | atmosferos slėgis atliekant bandymą, kPa. |
| T | = | aplinkos temperatūra atliekant bandymą, K. |

V1

=

protėkio greitis oro arba azoto kubiniais centimetrais per valandą.

Vt

=

tūrio padidėjimas sugraduotame balione atliekant bandymą.

t

=

bandymo trukmė, minutėmis.

P

=

atmosferos slėgis atliekant bandymą, kPa.

T

=

aplinkos temperatūra atliekant bandymą, K.

| 8. | Vietoj čia aprašyto metodo protėkį galima matuoti srauto matuokliu, įrengtu bandomojo vožtuvo įleidžiamojo atvamzdžio pusėje. Srauto matuoklis turi tiksliai rodyti didžiausią leidžiamą bandymui naudojamo skysčio protėkio srauto greitį. |
| --- | --- |

8.

Vietoj čia aprašyto metodo protėkį galima matuoti srauto matuokliu, įrengtu bandomojo vožtuvo įleidžiamojo atvamzdžio pusėje. Srauto matuoklis turi tiksliai rodyti didžiausią leidžiamą bandymui naudojamo skysčio protėkio srauto greitį.

5D PRIEDAS

SUDERINAMUMO SU SGD/SKGD BANDYMAS

| 1. | Neturi per daug padidėti nemetalinių dalių, kurios liečiasi su suslėgtomis arba suskystintomis gamtinėmis dujomis, tūris arba sumažėti masė.
  Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:






  a) | terpė – n-pentanas; |
| --- | --- | --- |

1.

Neturi per daug padidėti nemetalinių dalių, kurios liečiasi su suslėgtomis arba suskystintomis gamtinėmis dujomis, tūris arba sumažėti masė.

Atsparumas n-pentanui pagal standartą ISO 1817, taikant tokias sąlygas:

a)

terpė – n-pentanas;

| b) | temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817); |
| --- | --- |

b)

temperatūra – 23 °C (leidžiamoji nuokrypa pagal standartą ISO 1817);

| c) | panardinimo trukmė – 72 val. |
| --- | --- |

c)

panardinimo trukmė – 72 val.

| 2. | Reikalavimai:
  didžiausias tūrio pokytis – 20 %.
  Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %. |
| --- | --- |

2.

Reikalavimai:

didžiausias tūrio pokytis – 20 %.

Išlaikius 48 val. ore, kurio temperatūra 40 °C, masė, palyginti su pradine jos verte, neturi sumažėti daugiau kaip 5 %.

5E PRIEDAS

ATSPARUMO KOROZIJAI BANDYMAS

Atsparumo korozijai bandymo procedūros:

| 1. | SGD/SkGD turintis metalinis komponentas turi atitikti 5B ir 5C prieduose nurodytus protėkio bandymų reikalavimus ir po 144 val. trukmės bandymo druskos rūke pagal standartą ISO 15500–2, kai visos jungtys uždarytos. |
| --- | --- |

1.

SGD/SkGD turintis metalinis komponentas turi atitikti 5B ir 5C prieduose nurodytus protėkio bandymų reikalavimus ir po 144 val. trukmės bandymo druskos rūke pagal standartą ISO 15500–2, kai visos jungtys uždarytos.

| 2. | SGD/SkGD turintys variniai arba žalvariniai komponentai turi atitikti 5B ir 5C prieduose nurodytus protėkio bandymų reikalavimus ir po 24 val. trukmės panardinimo į amoniaką bandymo pagal standartą ISO CD 15500–2, kai visos jungtys uždarytos. |
| --- | --- |

2.

SGD/SkGD turintys variniai arba žalvariniai komponentai turi atitikti 5B ir 5C prieduose nurodytus protėkio bandymų reikalavimus ir po 24 val. trukmės panardinimo į amoniaką bandymo pagal standartą ISO CD 15500–2, kai visos jungtys uždarytos.

5F PRIEDAS

ATSPARUMO SAUSAJAI ŠILUMAI BANDYMAS

| 1. | Bandymas turi būti atliekamas pagal standartą ISO 188. Bandinys 168 valandas turi būti laikomas ore, kurio temperatūra lygi aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai. |
| --- | --- |

1.

Bandymas turi būti atliekamas pagal standartą ISO 188. Bandinys 168 valandas turi būti laikomas ore, kurio temperatūra lygi aukščiausiai eksploatavimo temperatūrai.

| 2. | Leidžiamas tempiamojo stiprio pokytis neturėtų būti didesnis kaip + 25 % Leidžiamas trūkstamojo pailgėjimo pokytis neturi viršyti šių verčių:






  a) | didžiausias padidėjimas – 10 %; |
| --- | --- | --- |

2.

Leidžiamas tempiamojo stiprio pokytis neturėtų būti didesnis kaip + 25 % Leidžiamas trūkstamojo pailgėjimo pokytis neturi viršyti šių verčių:

a)

didžiausias padidėjimas – 10 %;

| b) | didžiausias sumažėjimas – 30 %. |
| --- | --- |

b)

didžiausias sumažėjimas – 30 %.

5G PRIEDAS

SENDINIMO OZONU BANDYMAS

| 1. | Bandymas turi atitikti standarto ISO 1431/1 reikalavimus.
  Bandinys, kuris turi būti įtemptas 20 % pailgėjimui užtikrinti, 72 val. laikomas ore, kai oro temperatūra 40 °C ir ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų. |
| --- | --- |

1.

Bandymas turi atitikti standarto ISO 1431/1 reikalavimus.

Bandinys, kuris turi būti įtemptas 20 % pailgėjimui užtikrinti, 72 val. laikomas ore, kai oro temperatūra 40 °C ir ozono koncentracija – 50 dalių šimtui milijonų.

| 2. | Bandinys neturi pleišėti. |
| --- | --- |

2.

Bandinys neturi pleišėti.

5H PRIEDAS

BANDYMAS TEMPERATŪROS CIKLAIS

Nemetalinė dalis, turinti SGD/SkGD, turi atitikti 5B ir 5C prieduose nurodytus protėkio bandymų reikalavimus po 96 val. temperatūros ciklų nuo žemiausios iki aukščiausios eksploatavimo temperatūros veikiant didžiausiam darbiniui slėgiui, kai ciklo trukmė 120 minučių.

5I PRIEDAS

BANDYMAS SLĖGIO CIKLAIS, TAIKOMAS TIK BALIONAMS

(žr. 3 priedą)

5J IR 5K PRIEDAI. –

Palikti tušti

5L PRIEDAS

ILGAAMŽIŠKUMO BANDYMAS (NEPERTRAUKIAMAS EKSPLOATAVIMAS)

1.   SGD KOMPONENTŲ BANDYMO METODAS

1.1.   Komponentas prijungiamas prie suslėgtojo sauso oro arba azoto šaltinio tinkama jungtimi ir veikiamas tam tikrą ciklų skaičių, nurodytą konkrečiam komponentui. Ciklą turi sudaryti vienas komponento atidarymas ir vienas uždarymas, kai trukmė ne trumpesnė kaip 10 ± 2 sekundžių.

| a) | Kambario temperatūros ciklai
  96 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas kambario temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Uždarymo ciklo metu slėgį pasroviui nuo bandymo įrangos turėtų būti leidžiama sumažinti iki 50 % bandymo slėgio. Po šio bandymo komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kambario temperatūroje reikalavimus. Atliekant šią bandymo dalį, bandymą leidžiama nutraukti kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti. |
| --- | --- |

a)

Kambario temperatūros ciklai

96 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas kambario temperatūroje ir veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Uždarymo ciklo metu slėgį pasroviui nuo bandymo įrangos turėtų būti leidžiama sumažinti iki 50 % bandymo slėgio. Po šio bandymo komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo kambario temperatūroje reikalavimus. Atliekant šią bandymo dalį, bandymą leidžiama nutraukti kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti.

| b) | Aukštos temperatūros ciklai
  2 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje, nurodytoje veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo aukštos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje reikalavimus. |
| --- | --- |

b)

Aukštos temperatūros ciklai

2 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje, nurodytoje veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo aukštos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje aukščiausioje temperatūroje reikalavimus.

| c) | Žemos temperatūros ciklai
  2 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas atitinkamoje žemiausioje temperatūroje, nurodytoje veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo žemos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje žemiausioje temperatūroje reikalavimus.
  Po bandymo ciklais ir pakartotinių protėkio bandymų komponentą turi būti įmanoma visiškai atidaryti ir uždaryti, komponento rankeną veikiant ne didesniam kaip 5.3 lentelėje nurodytam sukimo momentui visiško atidarymo ir vėliau atbuline kryptimi.

  5.3 lentelė







  Komponento įleidžiamojo atvamzdžio dydis (mm) | Didžiausias sukimo momentas (Nm) |
| --- | --- | --- |
| 6 | 1,7 |
| 8 arba 10 | 2,3 |
| 12 | 2,8 |

c)

Žemos temperatūros ciklai

2 % bendros ciklų trukmės komponentas eksploatuojamas atitinkamoje žemiausioje temperatūroje, nurodytoje veikiant vardiniam eksploatavimo slėgiui. Po bandymo žemos temperatūros ciklais komponentai turi atitikti 5B priedo protėkio bandymo atitinkamoje žemiausioje temperatūroje reikalavimus.

Po bandymo ciklais ir pakartotinių protėkio bandymų komponentą turi būti įmanoma visiškai atidaryti ir uždaryti, komponento rankeną veikiant ne didesniam kaip 5.3 lentelėje nurodytam sukimo momentui visiško atidarymo ir vėliau atbuline kryptimi.

5.3 lentelė

Komponento įleidžiamojo atvamzdžio dydis (mm)

Didžiausias sukimo momentas (Nm)

6

1,7

8 arba 10

2,3

12

2,8

1.2.   Šis bandymas atliekamas atitinkamoje didžiausioje nurodytoje temperatūroje ir kartojamas – 40 °C temperatūroje.

1.3.   Ilgaamžiškumo bandymai su SkGD produktais yra nurodyti 4I–4O prieduose, jei taikytina.

5M PRIEDAS

TRŪKIMO (ARDOMASIS) BANDYMAS, TAIKOMAS TIK SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) BALIONAMS

(žr. 3A priedą)

5N PRIEDAS

ATSPARUMO VIBRACIJAI BANDYMAS

1.   Visi judamųjų dalių turintys komponentai po 6 val. vibracijos pagal toliau nurodytą bandymo metodą turi likti nepažeisti, toliau veikti ir atitikti komponentų protėkio bandymų reikalavimus.

2.   Bandymo metodas

2.1.   Komponentas pritvirtinamas aparate ir 2 val. kratomas kiekvienos iš trijų ašių kryptimi 17 Hz dažniu, kai amplitudė yra 1,5 mm (0,06 colio). Po 6 val. vibracijos komponentas turi atitikti 5C priedo reikalavimus.

5O PRIEDAS

EKSPLOATAVIMO TEMPERATŪROS VERTĖS

Eksploatavimo temperatūros vertės turi būti:

| | Variklio skyrius | Sumontuota ant variklio | Transporto priemonėje |
| --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė (M) | nuo – 20 °C iki 105 °C | nuo – 20 °C iki 120 °C | nuo – 20 °C iki 85 °C |
| Šalta (C) | nuo – 40 °C iki 105 °C | nuo – 40 °C iki 120 °C | nuo – 40 °C iki 85 °C |
| SkGD (L) | nuo – 162 °C iki 105 °C | nuo – 162 °C iki 120 °C | nuo – 162 °C iki 85 °C |

Variklio skyrius

Sumontuota ant variklio

Transporto priemonėje

Vidutinė (M)

nuo – 20 °C iki 105 °C

nuo – 20 °C iki 120 °C

nuo – 20 °C iki 85 °C

Šalta (C)

nuo – 40 °C iki 105 °C

nuo – 40 °C iki 120 °C

nuo – 40 °C iki 85 °C

SkGD (L)

nuo – 162 °C iki 105 °C

nuo – 162 °C iki 120 °C

nuo – 162 °C iki 85 °C

Pastaba. SkGD temperatūra (L) – tai skysčio temperatūra komponentų viduje. Supančios aplinkos temperatūrai naudoti vertes M arba C. SkGD soties temperatūra ir slėgis turi tiesioginį ryšį, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje, todėl turi būti leidžiamos aukštesnės žemiausios temperatūros vertės priklausomai nuo aprašyto bandymo slėgio.

| Temperatūra (°C) | Slėgis (barg) |
| --- | --- |
| – 161,6 | 0 |
| – 152,5 | 1 |
| – 146,4 | 2 |
| – 141,7 | 3 |
| – 137,8 | 4 |
| – 134,4 | 5 |
| – 131,4 | 6 |
| – 128,7 | 7 |
| – 126,3 | 8 |
| – 124,0 | 9 |
| – 121,9 | 10 |
| – 119,9 | 11 |
| – 118,1 | 12 |
| – 116,3 | 13 |
| – 114,6 | 14 |
| – 113,0 | 15 |
| – 111,5 | 16 |
| – 110,0 | 17 |
| – 108,6 | 18 |
| – 107,3 | 19 |
| – 106,0 | 20 |
| – 104,7 | 21 |
| – 103,5 | 22 |
| – 102,3 | 23 |
| – 101,2 | 24 |

Temperatūra (°C)

Slėgis (barg)

– 161,6

0

– 152,5

1

– 146,4

2

– 141,7

3

– 137,8

4

– 134,4

5

– 131,4

6

– 128,7

7

– 126,3

8

– 124,0

9

– 121,9

10

– 119,9

11

– 118,1

12

– 116,3

13

– 114,6

14

– 113,0

15

– 111,5

16

– 110,0

17

– 108,6

18

– 107,3

19

– 106,0

20

– 104,7

21

– 103,5

22

– 102,3

23

– 101,2

24

Šaltinis: http://webbook.nist.gov/chemistry/fluid/Saturation

5P PRIEDAS

SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) BANDYMAS ŽEMOJE TEMPERATŪROJE

| 1. | Komponentas eksploatuojamas 96 procentus visų ciklų (4 priede nurodyta pagal produktą) žemesnėje kaip – 162 °C temperatūroje ir veikiant darbiniam slėgiui. |
| --- | --- |

1.

Komponentas eksploatuojamas 96 procentus visų ciklų (4 priede nurodyta pagal produktą) žemesnėje kaip – 162 °C temperatūroje ir veikiant darbiniam slėgiui.

| 2. | Komponentas eksploatuojamas 4 procentus visų ciklų atitinkamoje aukščiausioje 5O priede nurodytoje temperatūroje ir veikiant darbiniam slėgiui, taip pat turi atitikti 5B ir 5C priedų reikalavimus užbaigus temperatūros ciklus. |
| --- | --- |

2.

Komponentas eksploatuojamas 4 procentus visų ciklų atitinkamoje aukščiausioje 5O priede nurodytoje temperatūroje ir veikiant darbiniam slėgiui, taip pat turi atitikti 5B ir 5C priedų reikalavimus užbaigus temperatūros ciklus.

| 3. | Šis bandymas gali būti nutrauktas, jei pageidaujama, kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti. |
| --- | --- |

3.

Šis bandymas gali būti nutrauktas, jei pageidaujama, kas 20 % ciklų protėkio bandymui atlikti.

| 4. | Po bandymo ciklais atliekamas hidrostatinis bandymas. |
| --- | --- |

4.

Po bandymo ciklais atliekamas hidrostatinis bandymas.

5Q PRIEDAS

SUDERINAMUMAS SU NEMETALINIŲ DALIŲ ŠILUMOS KAITOS SKYSČIAIS

| 1. | Tiriamieji bandiniai turi būti panardinti į šilumos kaitos terpę 168 valandoms esant 90 °C temperatūrai, tada jie 48 valandas džiovinami 40 °C temperatūroje. Šilumos kaitos terpės, naudojamos bandymui, sudėtis yra vandens ir etilenglikolio skystis santykiu 50 %/50 %. |
| --- | --- |

1.

Tiriamieji bandiniai turi būti panardinti į šilumos kaitos terpę 168 valandoms esant 90 °C temperatūrai, tada jie 48 valandas džiovinami 40 °C temperatūroje. Šilumos kaitos terpės, naudojamos bandymui, sudėtis yra vandens ir etilenglikolio skystis santykiu 50 %/50 %.

| 2. | Laikoma, kad bandymo reikalavimai įvykdyti, jei tūrio pokytis yra mažesnis kaip 20 %, masės pokytis mažesnis kaip 5 %, tempiamojo stiprio pokytis mažesnis kaip – 25 %, o trūkstamo pailgėjimo pokytis yra nuo – 30 % iki + 10 %. |
| --- | --- |

2.

Laikoma, kad bandymo reikalavimai įvykdyti, jei tūrio pokytis yra mažesnis kaip 20 %, masės pokytis mažesnis kaip 5 %, tempiamojo stiprio pokytis mažesnis kaip – 25 %, o trūkstamo pailgėjimo pokytis yra nuo – 30 % iki + 10 %.

---

6 PRIEDAS

NUOSTATOS DĖL SUSLĖGTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SGD) IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO M2, M3, N2 IR N3 KATEGORIJŲ TRANSPORTO PRIEMONĖSE

(Žr. šios taisyklės 18.1.8.1 punktą)

Ženklą sudaro lipdukas, kuris turi būti atsparus oro sąlygoms.

Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti tokius reikalavimus:

| Spalvos: |
| --- |
| Fonas: | žalias |
| Kraštas: | baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos |
| Raidės: | baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos |
| Matmenys: |
| Krašto plotis: | 4–6 mm |
| Raidžių aukštis: | ≥ 25 mm |
| Raidžių storis: | ≥ 4 mm |
| Lipduko plotis: | 110–150 mm |
| Lipduko aukštis: | 80–110 mm |

Spalvos:

Fonas:

žalias

Kraštas:

baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos

Raidės:

baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos

Matmenys:

Krašto plotis:

4–6 mm

Raidžių aukštis:

≥ 25 mm

Raidžių storis:

≥ 4 mm

Lipduko plotis:

110–150 mm

Lipduko aukštis:

80–110 mm

Lipduko ženklo centre turi būti raidės „SGD“.

---

7 PRIEDAS

NUOSTATOS DĖL SUSKYSTINTŲ GAMTINIŲ DUJŲ (SKGD) IDENTIFIKAVIMO ŽENKLO M2, M3, N2 IR N3 KATEGORIJŲ TRANSPORTO PRIEMONĖSE

(Žr. šios taisyklės 18.1.8.2 punktą)

Ženklą sudaro lipdukas, kuris turi būti atsparus oro sąlygoms.

Lipduko spalva ir matmenys turi atitikti tokius reikalavimus:

| Spalvos: |
| --- |
| Fonas: | žalias |
| Kraštas: | baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos |
| Raidės: | baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos |
| Matmenys: |
| Krašto plotis: | 4–6 mm |
| Raidžių aukštis: | ≥ 25 mm |
| Raidžių storis: | ≥ 4 mm |
| Lipduko plotis: | 110–150 mm |
| Lipduko aukštis: | 80–110 mm |

Spalvos:

Fonas:

žalias

Kraštas:

baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos

Raidės:

baltos arba baltos atspindinčios šviesą spalvos

Matmenys:

Krašto plotis:

4–6 mm

Raidžių aukštis:

≥ 25 mm

Raidžių storis:

≥ 4 mm

Lipduko plotis:

110–150 mm

Lipduko aukštis:

80–110 mm

Lipduko ženklo centre turi būti raidės „SkGD“.

---

| 30.6.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 166/170 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 166/170

---

Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 120 „Suvienodintos vidaus degimo variklių, įrengiamų žemės bei miškų ūkio traktoriuose ir ne keliais judančiuose mechanizmuose, patvirtinimo atsižvelgiant į išmatuotus naudingąją galią, vardinį sukimo momentą ir savitąjį degalų suvartojimą, nuostatos“ [2015/1000]

Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:

Taisyklės su 01 serijos pakeitimais įsigaliojimo data – 2012 m. liepos 26 d.

TURINYS

TAISYKLĖ

| 1. | Taikymo sritis |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apibrėžtys |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo paraiška |
| --- | --- |

3.

| 4. | Patvirtinimas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Specifikacijos ir bandymai |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gamybos atitiktis |
| --- | --- |

6.

| 7. | Baudos už gamybos neatitiktį |
| --- | --- |

7.

| 8. | Variklio tipo arba variklių šeimos (grupės) patvirtinimo pakeitimas ir patvirtinto tipo išplėtimas |
| --- | --- |

8.

| 9. | Visiškas gamybos nutraukimas |
| --- | --- |

9.

| 10. | Už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir tipo patvirtinimo institucijų pavadinimai bei adresai |
| --- | --- |

10.

PRIEDAI

| 1. | Vidaus degimo variklio pagrindinės charakteristikos ir bendroji informacija apie bandymų atlikimą |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pranešimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Patvirtinimo ženklų išdėstymas |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vidaus degimo variklio naudingosios galios matavimo metodas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos |
| --- | --- |

5.

| 6. | Gamybos atitikties patikrinimai |
| --- | --- |

6.

| 7. | Etaloninių degalų techniniai duomenys |
| --- | --- |

7.

1.   TAIKYMO SRITIS

1.1.   Ši taisyklė reglamentuoja gamintojo nurodytų vidaus degimo variklių kreivių, kaip variklio sukimosi dažnio, sukimo momento ir savitojo degalų suvartojimo visos apkrovos sąlygomis funkcijos, vaizdavimą, kai vidaus degimo varikliai naudojami:

| 1.1.1. | T kategorijos transporto priemonėse (1); |
| --- | --- |

1.1.1.

T kategorijos transporto priemonėse (1);

| 1.1.2. | ne keliais judančiuose mechanizmuose (1), veikiančiuose kintamu arba pastoviu greičiu. |
| --- | --- |

1.1.2.

ne keliais judančiuose mechanizmuose (1), veikiančiuose kintamu arba pastoviu greičiu.

1.2.   Vidaus degimo varikliai priskiriami prie kurios nors vienos iš toliau nurodytų kategorijų:

| 1.2.1. | stūmokliniai vidaus degimo varikliai (priverstinio uždegimo arba slėginio uždegimo), išskyrus variklius su laisvuoju stūmokliu; |
| --- | --- |

1.2.1.

stūmokliniai vidaus degimo varikliai (priverstinio uždegimo arba slėginio uždegimo), išskyrus variklius su laisvuoju stūmokliu;

| 1.2.2. | sukieji stūmokliniai varikliai (priverstinio uždegimo arba slėginio uždegimo). |
| --- | --- |

1.2.2.

sukieji stūmokliniai varikliai (priverstinio uždegimo arba slėginio uždegimo).

2.   APIBRĖŽTYS

2.1.   variklio patvirtinimas– variklio tipo patvirtinimas atsižvelgiant į jo naudingąją galią, išmatuotą šios taisyklės 4 priede nurodyta tvarka;

2.2.   variklių šeimos patvirtinimas– prie vienos variklių šeimos priskiriamų variklių patvirtinimas atsižvelgiant į jų naudingąją galią, išmatuotą šios taisyklės 5 priede arba 6 priede nurodyta tvarka;

2.3.   variklio tipas– variklių, kurie nesiskiria šios taisyklės 1 priedo 3 priedėlyje apibrėžtomis pagrindinėmis variklio charakteristikomis, kategorija;

2.4.   variklių šeima– gamintojo sugrupuoti varikliai, kurie dėl savo konstrukcijos atitinka šios taisyklės 5 priede nustatytus grupės kriterijus;

2.5.   pirminis variklis– iš variklių šeimos atrinktas variklis, atitinkantis šios taisyklės 5 priede nurodytus reikalavimus;

2.6.   naudingoji galia– galia esant atitinkamam variklio sukimosi dažniui, nustatyta bandymų stende alkūninio veleno ar jo atitikmens gale norminėmis atmosferos sąlygomis, kai prijungti šios taisyklės 4 priedo 1 lentelėje išvardyti papildomi įrenginiai;

2.7.   vardinė naudingoji galia– gamintojo deklaruota variklio naudingoji galia esant vardiniam sukimosi dažniui;

2.8.   didžiausia naudingoji galia– didžiausia naudingosios galios vertė, išmatuota visos variklio apkrovos sąlygomis;

2.9.   vardinis sukimosi dažnis– didžiausias reguliatoriaus leidžiamas variklio sukimosi dažnis esant pilnutinei apkrovai, nurodytas gamintojo, arba, jei tokio reguliatoriaus nėra, gamintojo nurodytas sukimosi dažnis, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią galią;

2.10.   didžiausias naudingasis variklio sukimosi dažnis– variklio sukimosi dažnis, kuriam esant pasiekiama didžiausia naudingoji galia, kaip apibrėžta gamintojo;

2.11.   didžiausio sukimo momento sukimosi dažnis– variklio sukimosi dažnis, kuriam esant pasiekiamas didžiausias sukimo momentas, kaip apibrėžta gamintojo;

2.12.   didžiausias sukimo momentas– vardinio sukimo momento didžiausia vertė, išmatuota visos variklio apkrovos sąlygomis.

3.   PATVIRTINIMO PARAIŠKA

3.1.   Variklio tipo arba variklių šeimos patvirtinimo, atsižvelgiant į išmatuotą naudingąją galią, paraišką pateikia gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.

3.2.   Prie paraiškos pridedami šie dokumentai trimis egzemplioriais: variklio tipo arba variklių šeimos aprašas, kuriame išsamiai pateikiami visi šios taisyklės 1 priede nurodyti susiję duomenys.

3.3.   Patvirtinimo bandymus atliekančiai techninei tarnybai pateikiamas variklio tipo, kuris turi būti patvirtintas, reprezentatyvusis variklis arba, jeigu turi būti patvirtinta variklių šeima, pirminis variklis kartu su šios taisyklės 4 priede nurodytais įrenginiais.

4.   PATVIRTINIMAS

4.1.   Jeigu vadovaujantis šia taisykle patvirtinti pateikto variklio galia buvo išmatuota pagal 5 dalyje pateiktus reikalavimus, turi būti suteiktas variklio tipo arba variklių šeimos patvirtinimas.

4.2.   Visiems patvirtinto tipo varikliams arba variklių šeimai suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmieji du jo skaičiai (šiuo metu taisyklės redakcija žymima 01) žymi pakeitimų, į kuriuos įtraukti suteikiant patvirtinimą padaryti naujausi ir svarbiausi taisyklės techniniai pakeitimai, seriją. Ta pati Susitariančioji Šalis negali priskirti prie kito variklio tipo arba variklių šeimos to paties numerio.

4.3.   Šios taisyklės 2 priede pateikto blanko pavyzdį atitinkantis pranešimas apie variklio tipo ar variklių šeimos patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimą arba atsisakymą suteikti tipo patvirtinimą pagal šią taisyklę perduodamas šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims.

4.4.   Ant kiekvieno variklio, atitinkančio pagal šią taisyklę patvirtintą variklio tipą arba variklių šeimą, pastebimoje ir lengvai pasiekiamoje patvirtinimo blanke nurodytoje vietoje pritvirtinamas tarptautinis patvirtinimo ženklas, sudarytas iš:

| 4.4.1. | apskritimo aplink E raidę, po kurios eina patvirtinimą suteikusios valstybės skiriamasis numeris (2); |
| --- | --- |

4.4.1.

apskritimo aplink E raidę, po kurios eina patvirtinimą suteikusios valstybės skiriamasis numeris (2);

| 4.4.2. | šios taisyklės numeris, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir 4.4.1 punkte nurodytas patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje).
  Gamintojas, užuot tvirtinęs prie variklio šiuos patvirtinimo ženklus ir simbolius, gali nuspręsti prie kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtinto variklio tipo pridėti dokumentą, kuriama pateikiama minėta informacija, kad patvirtinimo ženklus ir simbolius būtų galima pritvirtinti prie transporto priemonės. |
| --- | --- |

4.4.2.

šios taisyklės numeris, po kurio rašoma R raidė, brūkšnys ir 4.4.1 punkte nurodytas patvirtinimo numeris (dešinėje apskritimo pusėje).

Gamintojas, užuot tvirtinęs prie variklio šiuos patvirtinimo ženklus ir simbolius, gali nuspręsti prie kiekvieno pagal šią taisyklę patvirtinto variklio tipo pridėti dokumentą, kuriama pateikiama minėta informacija, kad patvirtinimo ženklus ir simbolius būtų galima pritvirtinti prie transporto priemonės.

4.5.   Jeigu variklis atitinka pagal vieną ar daugiau prie Susitarimo pridėtų taisyklių pagal šią taisyklę patvirtinimą suteikusioje šalyje patvirtintą tipą arba šeimą, 4.4.1 punkte nurodyto simbolio galima nekartoti; tokiu atveju visų taisyklių, pagal kurias buvo suteiktas patvirtinimas (šalyje, kuri suteikė patvirtinimą pagal šią taisyklę), papildomi numeriai ir simboliai išdėstomi vertikaliais stulpeliais į dešinę nuo 4.4.1 punkte nurodyto simbolio.

4.6.   Patvirtinimo ženklas turi būti šalia duomenų lentelės, kurią ant patvirtinto tipo transporto priemonės pritvirtina gamintojas, arba ant jos.

4.7.   Šios taisyklės 3 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.

4.8.   Visi varikliai, atitinkantys variklio tipą arba variklių šeimą, patvirtintą pagal šią taisyklę, be patvirtinimo ženklo turi turėti šiuos ženklus:

| 4.8.1. | variklio gamintojo prekės ženklą arba prekės pavadinimą; |
| --- | --- |

4.8.1.

variklio gamintojo prekės ženklą arba prekės pavadinimą;

| 4.8.2. | gamintojo suteiktą variklio kodą. |
| --- | --- |

4.8.2.

gamintojo suteiktą variklio kodą.

5.   SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI

5.1.   Bendroji informacija

Sudedamosios dalys, galinčios turėti poveikio variklio galiai, turi būti suprojektuotos, pagamintos ir surinktos taip, kad variklis, naudojamas įprastomis sąlygomis, atitiktų šios taisyklės nuostatas nepaisant galimo vibracijos poveikio.

5.2.   Vidaus degimo variklių bandymų aprašas

5.2.1.   Priverstinio uždegimo variklių naudingosios galios bandymas turi būti daromas, kai droselinė sklendė yra visiškai atidaryta, o slėginio uždegimo variklių – kai įpurškimo siurblys nustatytas į visiškos apkrovos padėtį; variklis turi būti sumontuotas, kaip apibrėžta šios taisyklės 4 priedo 1 lentelėje.

5.2.2.   Matuojama taikant pakankamo dydžio variklio sukimosi dažnį, kad būtų galima tiksliai nustatyti galios, sukimo momento ir savitojo degalų suvartojimo kreives nuo gamintojo nustatytos mažiausiosios iki didžiausiosios sukimosi dažnio vertės. Šis dažnių intervalas turi apimti sukimosi dažnius, kuriais variklis pasiekia vardinę naudingąją galią, didžiausią galią ir didžiausią sukimo momentą.

5.2.3.   Toliau nurodomi naudojami degalai.

| 5.2.3.1. | Priverstinio uždegimo varikliai, varomi benzinu
  Naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai. |
| --- | --- |

5.2.3.1.

Priverstinio uždegimo varikliai, varomi benzinu

Naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai.

| 5.2.3.2. | Priverstinio uždegimo varikliai, varomi suskystintomis dujomis






  5.2.3.2.1. | Jeigu varikliuose įrengta prisitaikymo prie degalų sistema:
  naudojami rinkai tiekiami degalai. Kilus ginčui, naudojami kurie nors iš 7 priede nurodytų etaloninių degalų. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.2.

Priverstinio uždegimo varikliai, varomi suskystintomis dujomis

5.2.3.2.1.

Jeigu varikliuose įrengta prisitaikymo prie degalų sistema:

naudojami rinkai tiekiami degalai. Kilus ginčui, naudojami kurie nors iš 7 priede nurodytų etaloninių degalų.

| 5.2.3.2.2. | Jeigu varikliuose neįrengta prisitaikymo prie degalų sistema:
  naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai, kurių C3 kiekis yra mažiausias; |
| --- | --- |

5.2.3.2.2.

Jeigu varikliuose neįrengta prisitaikymo prie degalų sistema:

naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai, kurių C3 kiekis yra mažiausias;

| 5.2.3.2.3. | Jeigu varikliai pritaikyti vienos konkrečios sudėties degalams:
  naudojami degalai, kuriems pritaikyti varikliai. |
| --- | --- |

5.2.3.2.3.

Jeigu varikliai pritaikyti vienos konkrečios sudėties degalams:

naudojami degalai, kuriems pritaikyti varikliai.

| 5.2.3.2.4. | Naudojami degalai nurodomi bandymo ataskaitoje. |
| --- | --- |

5.2.3.2.4.

Naudojami degalai nurodomi bandymo ataskaitoje.

| 5.2.3.3. | Priverstinio uždegimo varikliai, varomi gamtinėmis dujomis






  5.2.3.3.1. | Jeigu varikliuose įrengta prisitaikymo prie degalų sistema:
  naudojami rinkai tiekiami degalai. Kilus ginčui, naudojami kurie nors iš 7 priede nurodytų etaloninių degalų. |
| --- | --- | --- |

5.2.3.3.

Priverstinio uždegimo varikliai, varomi gamtinėmis dujomis

5.2.3.3.1.

Jeigu varikliuose įrengta prisitaikymo prie degalų sistema:

naudojami rinkai tiekiami degalai. Kilus ginčui, naudojami kurie nors iš 7 priede nurodytų etaloninių degalų.

| 5.2.3.3.2. | Jeigu varikliuose neįrengta prisitaikymo prie degalų sistema:
  naudojami rinkai tiekiami degalai, kurių Wobbe skaičius ne mažesnis kaip 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Kilus ginčui, naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai GR, t. y. degalai, kurių Wobbe skaičius yra didžiausias, arba |
| --- | --- |

5.2.3.3.2.

Jeigu varikliuose neįrengta prisitaikymo prie degalų sistema:

naudojami rinkai tiekiami degalai, kurių Wobbe skaičius ne mažesnis kaip 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Kilus ginčui, naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai GR, t. y. degalai, kurių Wobbe skaičius yra didžiausias, arba

| 5.2.3.3.3. | jeigu varikliai pritaikyti vienos konkrečių nustatytų rūšių degalams:
  jeigu variklis pritaikytas aukštos kategorijos dujoms, naudojami rinkai tiekiami degalai, kurių Wobbe skaičius ne mažesnis kaip 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), o jei žemos kategorijos dujoms – Wobbe skaičius neturi būti mažesnis kaip 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Kilus ginčui, varikliams, kurie pritaikyti aukštos kategorijos degalams, turi būti naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai GR, o varikliams, kurie pritaikyti žemos kategorijos degalams – etaloniniai degalai G23, t. y. degalai, kurių atitinkamo intervalo Wobbe skaičius (3) didžiausias, arba |
| --- | --- |

5.2.3.3.3.

jeigu varikliai pritaikyti vienos konkrečių nustatytų rūšių degalams:

jeigu variklis pritaikytas aukštos kategorijos dujoms, naudojami rinkai tiekiami degalai, kurių Wobbe skaičius ne mažesnis kaip 52,6 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa), o jei žemos kategorijos dujoms – Wobbe skaičius neturi būti mažesnis kaip 47,2 MJ/m3 (20 °C, 101,3 kPa). Kilus ginčui, varikliams, kurie pritaikyti aukštos kategorijos degalams, turi būti naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai GR, o varikliams, kurie pritaikyti žemos kategorijos degalams – etaloniniai degalai G23, t. y. degalai, kurių atitinkamo intervalo Wobbe skaičius (3) didžiausias, arba

| 5.2.3.3.4. | jeigu varikliai pritaikyti vienos konkrečios sudėties degalams:
  naudojami degalai, kuriems pritaikyti varikliai. |
| --- | --- |

5.2.3.3.4.

jeigu varikliai pritaikyti vienos konkrečios sudėties degalams:

naudojami degalai, kuriems pritaikyti varikliai.

| 5.2.3.3.5. | Naudojami degalai nurodomi bandymo ataskaitoje. |
| --- | --- |

5.2.3.3.5.

Naudojami degalai nurodomi bandymo ataskaitoje.

| 5.2.3.4. | Slėginio uždegimo varikliai
  Naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai.
  Bandymo degalai pasirenkami atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurias turi atitikti kiekvienas variklio tipas arba kiekviena variklių šeima. Atsižvelgiant į galios intervalus, apibūdintus Taisyklėje „Suvienodintos slėginio uždegimo (C.I) variklių, įrengiamų žemės ir miškų ūkio traktoriuose ir ne kelių mobiliosiose mašinose, patvirtinimo, atsižvelgiant į variklio išmetamus teršalus, nuostatos“, etaloniniai degalai pasirenkami taip: | 7 priedas, 1 lentelė, skirta D–G galios intervalams; |
| --- | --- | --- |

5.2.3.4.

Slėginio uždegimo varikliai

Naudojami 7 priede nurodyti etaloniniai degalai.

Bandymo degalai pasirenkami atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų ribines vertes, kurias turi atitikti kiekvienas variklio tipas arba kiekviena variklių šeima. Atsižvelgiant į galios intervalus, apibūdintus Taisyklėje „Suvienodintos slėginio uždegimo (C.I) variklių, įrengiamų žemės ir miškų ūkio traktoriuose ir ne kelių mobiliosiose mašinose, patvirtinimo, atsižvelgiant į variklio išmetamus teršalus, nuostatos“, etaloniniai degalai pasirenkami taip:

7 priedas, 1 lentelė, skirta D–G galios intervalams;

| | 7 priedas, 2 lentelė, skirta H–K galios intervalams; |
| --- | --- |

7 priedas, 2 lentelė, skirta H–K galios intervalams;

| | 7 priedas, 3 lentelė, skirta L–R galios intervalams; |
| --- | --- |

7 priedas, 3 lentelė, skirta L–R galios intervalams;

Užuot naudojus minėtus degalus, H–K galios intervalams gali būti naudojami 7 priedo 1 lentelėje nurodyti etaloniniai degalai.

5.2.4.   Matuojama vadovaujantis šios taisyklės 5 priedo nuostatomis.

5.2.5.   Bandymo ataskaitoje pateikiami šios taisyklės 4 priedo priedėlyje išvardyti rezultatai ir visi apskaičiuoti dydžiai, būtini naudingajai galiai nustatyti, bei šios taisyklės 1 priede nurodytos variklio charakteristikos.

5.3.   Rezultatų aiškinimas

5.3.1.   Naudingoji galia

Gamintojo deklaruota variklio tipo (arba pirminio variklio) naudingoji galia priimtina, jeigu jos skirtumas nuo techninės tarnybos išmatuotų bandymams pateikto variklio pataisytųjų verčių neviršija toliau lentelėje nurodytų verčių.

| Variklio tipas | Vardinė naudingoji galia [%] | Kiti kreivės matavimo taškai [%] | Leidžiamoji variklio sukimosi dažnio nuokrypa [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendroji informacija | ± 2 | ± 4 | ± 1,5 |
| Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai su reguliatoriumi | ± 4 | ± 6 | ± 4 |
| Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai be reguliatoriaus | ± 4 | ± 10 | ± 4 |

Variklio tipas

Vardinė naudingoji galia [%]

Kiti kreivės matavimo taškai [%]

Leidžiamoji variklio sukimosi dažnio nuokrypa [%]

Bendroji informacija

± 2

± 4

± 1,5

Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai su reguliatoriumi

± 4

± 6

± 4

Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai be reguliatoriaus

± 4

± 10

± 4

5.3.2.   Vardinis sukimosi dažnis

Gamintojo deklaruotas vardinis sukimosi dažnis nuo techninės tarnybos išmatuotos bandymams pateikto variklio vertės neturi nukrypti daugiau kaip 100 min– 1. Kalbant apie benzinu varomus kibirkštinio uždegimo variklius, gamintojo deklaruotas vardinis sukimosi dažnis turi nesiskirti nuo techninės tarnybos išmatuotos bandymams pateikto variklio verčių daugiau negu 150 min– 1 variklių su reguliatoriumi atveju ir 350 min– 1 variklių be reguliatoriaus atveju arba 4 % (taikoma mažesnioji vertė).

5.3.3.   Degalų suvartojimas

Gamintojo deklaruota variklio tipo (pirminio variklio) savitojo degalų suvartojimo kreivė priimtina, jeigu kreivės vertės visuose matavimo taškuose nesiskiria daugiau kaip ±8 % nuo techninės tarnybos tuose pačiuose taškuose išmatuotų bandymams pateikto variklio verčių.

5.3.4.   Variklių šeima

Jeigu pirminis variklis atitinka 5.3.1 ir 5.3.2 punktuose nurodytas sąlygas, visos prie šeimos priskiriamų variklių deklaruotos vertės automatiškai laikomos priimtinomis.

6.   GAMYBOS ATITIKTIS

Gamybos atitikties procedūros turi atitikti nustatytąsias Susitarimo 2 priedėlyje (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) taikant šiuos reikalavimus:

| 6.1. | Pagal šią taisyklę patvirtinti varikliai gaminami taip, kad atitiktų patvirtintąjį tipą. |
| --- | --- |

6.1.

Pagal šią taisyklę patvirtinti varikliai gaminami taip, kad atitiktų patvirtintąjį tipą.

| 6.2. | Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos kontrolės tvarkos atitikties reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 6 priede. |
| --- | --- |

6.2.

Turi būti laikomasi būtiniausių gamybos kontrolės tvarkos atitikties reikalavimų, nustatytų šios taisyklės 6 priede.

7.   BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ

7.1.   Pagal šią taisyklę suteiktas variklio tipo arba variklių šeimos patvirtinimas gali būti panaikintas, jeigu nesilaikoma 6.1 punkte nurodytų reikalavimų arba jei patvirtinimo ženklu paženklintas variklis arba variklių šeima neatitinka patvirtintojo tipo.

7.2.   Jeigu šią taisyklę taikanti 1958 m. susitarimo šalis panaikina patvirtinimą, kurį buvo anksčiau suteikusi, apie tai ji nedelsdama praneša kitoms šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims naudodama šios taisyklės 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį blanką.

8.   VARIKLIO TIPO ARBA VARIKLIŲ ŠEIMOS (GRUPĖS) PATVIRTINIMO PAKEITIMAS IR PATVIRTINTO TIPO IŠPLĖTIMAS

8.1.   Apie kiekvieną variklio tipo arba variklių šeimos 1 priede nurodytų charakteristikų pakeitimą pranešama variklio tipą arba variklių šeimą patvirtinusiai tipo patvirtinimo institucijai. Tuomet tipo patvirtinimo institucija gali:

| 8.1.1. | padaryti išvadą, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, arba |
| --- | --- |

8.1.1.

padaryti išvadą, kad atlikti pakeitimai greičiausiai neturi pastebimo neigiamo poveikio ir kad bet kokiu atveju transporto priemonė vis dar atitinka reikalavimus, arba

| 8.1.2. | pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą bandymo protokolą. |
| --- | --- |

8.1.2.

pareikalauti, kad už bandymus atsakinga techninė tarnyba pateiktų papildomą bandymo protokolą.

8.2.   Apie patvirtinimo suteikimą arba atsisakymą suteikti patvirtinimą 4.3 punkte aprašyta tvarka pranešama šią taisyklę taikančioms susitariančiosioms šalims ir nurodomi pakeitimai.

8.3.   Patvirtinto tipo išplėtimą suteikianti tipo patvirtinimo institucija tokiam išplėtimui suteikia serijos numerį ir apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudodama šios taisyklės 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkančio pranešimo blanką.

9.   VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS

Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia pagal šią taisyklę patvirtinto tipo variklio arba variklių šeimos gamybą, apie tai jis praneša patvirtinimą suteikusiai institucijai. Tokį pranešimą gavusi institucija apie tai praneša kitoms šią taisyklę taikančioms 1958 m. Susitarimo šalims naudodama šios taisyklės 2 priede pateiktą pavyzdį atitinkantį pranešimo blanką.

10.   UŽ PATVIRTINIMO BANDYMUS ATSAKINGŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR TIPO PATVIRTINIMO INSTITUCIJŲ PAVADINIMAI BEI ADRESAI

Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys Jungtinių Tautų Sekretoriatui praneša už patvirtinimo bandymus atsakingų techninių tarnybų ir (arba) patvirtinimą suteikiančių tipo patvirtinimo institucijų, kurioms siunčiami kitose šalyse suteikto patvirtinimo, atsisakymo suteikti patvirtinimą, patvirtinto tipo išplėtimo ar panaikinimo pranešimų blankai, pavadinimus ir adresus.

---

(1)  Kaip apibrėžta Suvestinėje rezoliucijoje dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) (dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, 2 punktas), www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(2)  Skiriamieji 1958 m. Susitarimo susitariančiųjų šalių numeriai yra nurodyti Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstrukcijos (R.E.3) 3 priede, dokumentas ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

(3)

Wobbe skaičius (žemesnioji vertė Wl ar viršutinis Wu)– tai dujų tūrio vieneto atitinkamos šilumingumo vertės ir kvadratinės šaknies iš jų santykinio tankio tomis pačiomis etaloninėmis sąlygomis santykis:

---

1 PRIEDAS

Vidaus degimo variklio pagrindinės charakteristikos ir bendroji informacija apie bandymų atlikimą

Pirminis variklis/variklio tipas (1): ...

1.   Bendroji informacija

1.1.   Markė (įmonės pavadinimas): ...

1.2.   Pirminio variklio ir (jeigu taikoma) prie variklių šeimos priskiriamo (-ų) variklio (-ių) tipas ir komercinis aprašas (2) ...

1.3.   Gamintojo suteiktas tipo kodas, kuriuo ženklinamas variklis (-iai) (2): ...

1.4.   Mechanizmų, kurie turi būti varomi varikliu, aprašas (2): ...

1.5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas: ...

1.6.   Gamintojo įgaliotojo atstovo pavadinimas ir adresas (jeigu žinomas): ...

1.7.   Variklio atpažinties ženklo vieta, kodavimas ir tvirtinimo būdas: ...

1.8.   Patvirtinimo ženklo pritvirtinimo padėtis ir būdas: ...

1.9.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): ...

2.   Pridedami dokumentai

2.1.   Pirminio (-ių) variklio (-ių) pagrindinės charakteristikos (žr. 1 priedėlį) ...

2.2.   Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos (žr. 2 priedėlį) ...

2.3.   Tos pačios šeimos variklių tipų pagrindinės charakteristikos (žr. 3 priedėlį) ...

3.   Su varikliu susijusių mobiliųjų mechanizmų dalių charakteristikos (jei taikoma) ...

4.   Pirminio variklio nuotraukos ...

5.   Kitų priedų sąrašas:

| 5.1. | 1 priedėlis/2 priedėlis/3 priedėlis (1) |
| --- | --- |

5.1.

1 priedėlis/2 priedėlis/3 priedėlis (1)

| 5.2. | Variklio, pirminio variklio ir tos pačios šeimos variklių deklaruotoji galia, sukimo momentas ir savitojo degalų suvartojimo kreivės (1) |
| --- | --- |

5.2.

Variklio, pirminio variklio ir tos pačios šeimos variklių deklaruotoji galia, sukimo momentas ir savitojo degalų suvartojimo kreivės (1)

| 5.3. | Bet kokie kiti priedai, jei jų yra: ... |
| --- | --- |

5.3.

Bet kokie kiti priedai, jei jų yra: ...

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

(2)  Išvardyti tipus ir modelius.

1 priedėlis

VARIKLIO IR (ARBA) VARIKLIŲ ŠEIMOS PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS
   (1)

1.   Variklio aprašas

1.1.   Gamintojas: ...

1.2.   Gamintojo suteiktas variklio kodas: ...

1.3.   Veikimo principas: priverstinis uždegimas/slėginis uždegimas/keturtaktis/dvitaktis (1)

1.4.   Skersmuo (2): ... mm

1.5.   Taktas (2): ... mm

1.6.   Cilindrų skaičius, išdėstymas ir veikimo tvarka: ...

1.7.   Variklio darbinis tūris (3): ... cm3

1.8.   Tūrinis suspaudimo laipsnis (4): ...

1.9.   Degimo sistemos aprašas: ...

1.10.   Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžinys (-iai): ...

1.11.   Įleidimo ir išleidimo angos mažiausias skerspjūvio plotas: ...

1.12.   Aušinimo sistema: skysčiu/oru (1)

1.12.1.   Skystis

1.12.1.1.   Skysčio pobūdis: ...

1.12.1.2.   Cirkuliacinis (-iai) siurblys (-iai): yra/nėra (1)

1.12.1.3.   Charakteristikos arba markė (-ės) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

1.12.1.4.   Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

1.12.2.   Oras

1.12.2.1.   Pūstuvas: yra/nėra (1)

1.12.2.2.   Charakteristikos arba markė (-ės) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

1.12.2.3.   Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

1.13.   Gamintojo leidžiama temperatūra

1.13.1.   Aušinimas skysčiu: didžiausia temperatūra prie išleidimo angos: ... K

1.13.2.   Aušinimas oru: atskaitos taškas: ...

1.13.3.   Didžiausia temperatūra prie atskaitos taško: ... K

1.13.4.   Didžiausia įpučiamo oro temperatūra, išmatuota prie tarpinio aušintuvo įleidimo angos (jeigu taikoma): ... K

1.13.5.   Didžiausia išleidimo temperatūra, išmatuota išmetimo vamzdyje (-iuose) greta išmetalų kolektoriaus (-ių) išorės jungės (-ių): ... K

| Tepalo temperatūra | : | mažiausia – ... K
  didžiausia – ... K |
| --- | --- | --- |

Tepalo temperatūra

:

mažiausia – ... K

didžiausia – ... K

1.14.   Kompresorius: yra/nėra (1)

1.14.1.   Markė: ...

1.14.2.   Tipas: ...

1.14.3.   Sistemos aprašas (pvz., didžiausias pripūtimo slėgis, išmetimo sklendė, jeigu taikoma):

1.14.4.   Tarpinis aušintuvas: yra/nėra (1)

1.15.   Įsiurbimo sistema: didžiausias leidžiamas įsiurbimo išretėjimas, kai variklis dirba vardiniu sukimosi dažniu ir 100 % apkrova: ... kPa

1.16.   Išmetimo sistema: didžiausias leidžiamas išmetimo sistemos priešslėgis, kai variklis dirba vardiniu sukimosi dažniu ir 100 % apkrova: ... kPa

2.   Priemonės oro taršai mažinti

2.1.   Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas: yra/nėra (1)

2.2.   Papildomi oro taršos mažinimo įtaisai (jeigu įrengti ir nenurodyti kitame punkte)

2.2.1.   Katalizinis keitiklis: yra/nėra (1)

2.2.1.1.   Markė (-ės): ...

2.2.1.2.   Tipas (-ai): ...

2.2.1.3.   Katalizinių keitiklių ir elementų skaičius: ...

2.2.1.4.   Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) matmenys ir tūris: ...

2.2.1.5.   Katalizinio poveikio tipas: ...

2.2.1.6.   Bendras tauriųjų metalų kiekis: ...

2.2.1.7.   Santykinė koncentracija: ...

2.2.1.8.   Užpildas (struktūra ir medžiaga): ...

2.2.1.9.   Korių tankis: ...

2.2.1.10.   Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) korpuso tipas: ...

2.2.1.11.   Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) padėtis (vieta (-os) ir didžiausias/mažiausias atstumas nuo variklio): ...

2.2.1.12.   Įprastas veikimo temperatūros diapazonas (K): ...

2.2.1.13.   Sunaudojamasis reagentas (jeigu taikoma): ...

2.2.1.13.1.   Kataliziniam veikimui reikalingo reagento tipas ir jo koncentracija: ...

2.2.1.13.2.   Įprastas reagento veikimo temperatūros diapazonas: ...

2.2.1.13.3.   Tarptautinis standartas (jei taikoma): ...

2.2.1.14.   NOx jutiklis: yra/nėra (1)

2.2.2.   Deguonies jutiklis: yra/nėra (1)

2.2.2.1.   Markė (-ės): ...

2.2.2.2.   Tipas: ...

2.2.2.3.   Padėtis: ...

2.2.3.   Oro pripūtimas: yra/nėra (1)

2.2.3.1.   Tipas (impulsinis pūtimas, oro siurblys ir kt.): ...

2.2.4.   Išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR): yra/nėra (1)

2.2.4.1.   Charakteristikos (aušinamas/neaušinamas, aukštas slėgis/žemas slėgis ir kt.): ...

2.2.5.   Kietosios dalelės: yra/nėra (1)

2.2.5.1.   Kietųjų dalelių gaudyklės matmenys ir tūris: ...

2.2.5.2.   Kietųjų dalelių gaudyklės tipas ir konstrukcija: ...

2.2.5.3.   Padėtis (vieta (-os) ir didžiausias/mažiausias atstumas nuo variklio): ...

2.2.5.4.   Regeneracijos metodas arba sistema, apibūdinimas ir (arba) brėžinys: ...

2.2.5.5.   Įprastas veikimo temperatūros (K) ir slėgio (kPa) diapazonas: ...

2.2.6.   Kitos sistemos: yra/nėra (1)

2.2.6.1.   Aprašas ir veikimas: ...

3.   Degalų tiekimas slėginio uždegimo varikliams

3.1.   Tiekimo siurblys

3.1.1.   Slėgis arba charakteristikų schema (4): ... kPa

3.2.   Įpurškimo sistema

3.2.1.   Siurblys

3.2.1.1.   Markė (-ės): ...

3.2.1.2.   Tipas (-ai): ...

3.2.1.3.   Didžiausias patiektų degalų kiekis: ... mm3
   (1)
   (4) per taktą ar ciklą esant visiškam įpurškimui, kai siurblio greitis yra: atitinkamai ... min– 1 (vardinis) ir ... min– 1 (didžiausias sukimo momentas) arba charakteristikų schema: ...

3.2.1.3.1.   Nurodyti taikytą metodą: su varikliu/su siurblio bandymų stendu (1)

3.2.1.4.   Įpurškimo skuba

3.2.1.4.1.   Įpurškimo skubos kreivė (4): ...

3.2.1.4.2.   Sinchronizavimas (4): ...

3.2.2.   Įpurškimo vamzdžiai

3.2.2.1.   Ilgis: ... mm

3.2.2.2.   Vidinis skersmuo: ... mm

3.2.3.   Purkštuvas (-ai)

3.2.3.1.   Markė (-ės): ...

3.2.3.2.   Tipas (-ai): ...

3.2.3.3.   Atidarymo slėgis arba charakteristikų schema (1)
   (4): ... kPa

3.2.4.   Reguliatorius

3.2.4.1.   Markė (-ės): ...

3.2.4.2.   Tipas (-ai): ...

3.2.4.3.   Sukimosi dažnis, kuriuo, esant visai apkrovai, prasideda atkirta (4): ... min– 1

3.2.4.4.   Didžiausias sukimosi dažnis tuščiąja eiga (4): ... min– 1

3.2.4.5.   Sukimosi dažnis tuščiąja eiga (4): ... min– 1

3.3.   Šaltojo paleidimo sistema

3.3.1.   Markė (-ės): ...

3.3.2.   Tipas (-ai): ...

3.3.3.   Aprašas: ...

3.3.4.   Elektroninis variklio valdymo įtaisas

3.3.4.1.   Markė (-ės): ...

3.3.4.2.   Tipas: ...

3.3.4.3.   Galimybės reguliuoti išmetamų dujų kiekį: ....

3.3.4.4.   Papildomi dokumentai: ...

4.   Degalų tiekimas priverstinio uždegimo varikliams

4.1.   Karbiuratorius

4.1.1.   Markė (-ės): ...

4.1.2.   Tipas (-ai): ...

4.2.   Netiesioginis degalų įpurškimas: vienas/keli purkštuvai (1)

4.2.1.   Markė (-ės): ...

4.2.2.   Tipas (-ai): ...

4.3.   Tiesioginis įpurškimas

4.3.1.   Markė (-ės): ...

4.3.2.   Tipas (-ai): ...

4.4.   Degalų srautas [g/h] ir oro bei degalų santykis esant vardiniam sukimosi dažniui, kai droselinė sklendė visai atidaryta: ...

4.5.   Elektroninis variklio valdymo įtaisas: ...

4.5.1.   Markė (-ės): ...

4.5.2.   Tipas: ...

4.5.3.   Su teršalų išmetimu susijusios reguliavimo galimybės: ...

4.5.4.   Papildomi dokumentai: ...

5.   Vožtuvų sinchronizavimas

5.1.   Didžiausias vožtuvo pakilimas ir atsidarymo bei užsidarymo kampai viršutinio rimties taško atžvilgiu arba lygiavertės charakteristikos: ...

5.2.   Atskaitos ir (arba) nustatomieji intervalai (1): ...

5.3.   Kintamoji vožtuvų sinchronizavimo sistema (jeigu taikytina ir kur: įsiurbimas ir (arba) išmetimas) (1):

5.3.1.   Tipas: nenutrūkstamo veikimo arba įjungiama/išjungiama (1):

5.3.2.   Kumštelio fazinio poslinkio kampas: ...

6.   Angų konfigūracija

6.1.   Padėtis, dydis ir skaičius: ...

7.   Uždegimo sistema

7.1.   Uždegimo ritė

7.1.1.   Markė (-ės): ...

7.1.2.   Tipas (-ai): ...

7.1.3.   Skaičius: ...

7.2.   Uždegimo žvakė (-ės)

7.2.1.   Markė (-ės): ...

7.2.2.   Tipas (-ai): ...

7.3.   Magnetas

7.3.1.   Markė (-ės): ...

7.3.2.   Tipas (-ai): ...

7.4.   Uždegimo momentas

7.4.1.   Statinė skuba pagal viršutinį rimties tašką [veleno kampiniai laipsniai] ...

7.4.2.   Paskubos kreivė, jei taikoma: ...

8.   Variklio charakteristikos (kaip deklaruota gamintojo)

| Vardinis sukimosi dažnis (min– 1) | |
| --- | --- |
| Didžiausios galios sukimosi dažnis (min– 1) | |
| Didžiausio sukimo momento sukimosi dažnis (min– 1) | |
| Vardinė naudingoji galia (kW) | |
| Didžiausia naudingoji galia (kW) | |
| Didžiausias naudingasis sukimo momentas (Nm) | |

Vardinis sukimosi dažnis (min– 1)

Didžiausios galios sukimosi dažnis (min– 1)

Didžiausio sukimo momento sukimosi dažnis (min– 1)

Vardinė naudingoji galia (kW)

Didžiausia naudingoji galia (kW)

Didžiausias naudingasis sukimo momentas (Nm)

---

(1)  Išbraukti, kas netaikoma.

(2)  Ši vertė suapvalinama iki artimiausios dešimtosios milimetro dalies.

(3)  Ši vertė apskaičiuojama taikant π = 3,1416 ir suapvalinama kubinių centimetrų tikslumu.

(4)  Nurodyti leidžiamąją nuokrypą.

2 priedėlis

VARIKLIŲ ŠEIMOS PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS

1.   Bendrieji parametrai (1)

1.1.   Degimo ciklas: ...

1.2.   Aušalas: ...

1.3.   Oro įsiurbimo būdas: ...

1.4.   Degimo kameros tipas/konstrukcija: ...

1.5.   Vožtuvų ir angų konfigūracija, dydis ir skaičius: ...

1.6.   Degalų sistema: ...

1.7.   Variklio valdymo sistemos

Tapatumo įrodymas remiantis brėžinių numeriu (-iais): ...

1.7.1.   Pripučiamo oro aušinimo sistema: ...

1.7.2.   Išmetamųjų dujų recirkuliacija (2): ...

1.7.3.   Vandens įpurškimas/emulsija (2): ...

1.7.4.   Oro įpurškimas (2): ...

1.8.   Tokio paties (arba mažiausio, jei tai pirminis variklis) santykio patikra: (sistemos galia/degalų tiekimas per taktą, remiantis diagramos (-ų) numeriu (-iais)) (3): ...

2.   Variklių šeimos sąrašas

2.1.   Variklių šeimos pavadinimas: ...

2.2.   Vienos šeimos variklių specifikacija: ...

| Specifikacija | Tos pačios šeimos varikliai | Pirminis variklis (1) |
| --- | --- | --- |
| Variklio tipas | | | | | |
| Cilindrų skaičius | | | | | |
| Vardinis sukimosi dažnis (min– 1) | | | | | |
| Per taktą patiekiama degalų (mm3) slėginio uždegimo varikliams, priverstinio uždegimo variklių degalų srautas (g/h) | | | | | |
| Vardinė naudingoji galia (kW) | | | | | |
| Didžiausia naudingoji galia (kW) | | | | | |
| Didžiausios galios sukimosi dažnis (min– 1) | | | | | |
| Didžiausio sukimo momento sukimosi dažnis (min– 1) | | | | | |
| Per taktą patiekiama degalų (mm3) | | | | | |
| Didžiausias sukimo momentas (Nm) | | | | | |
| Mažiausias sukimosi dažnis tuščiąja eiga (min– 1) | | | | | |
| Cilindro darbinis tūris (didžiausias, išreikštas %) (žr. 5 priedo 1.3 punktą) | | | | | |

Specifikacija

Tos pačios šeimos varikliai

Pirminis variklis (1)

Variklio tipas

Cilindrų skaičius

Vardinis sukimosi dažnis (min– 1)

Per taktą patiekiama degalų (mm3) slėginio uždegimo varikliams, priverstinio uždegimo variklių degalų srautas (g/h)

Vardinė naudingoji galia (kW)

Didžiausia naudingoji galia (kW)

Didžiausios galios sukimosi dažnis (min– 1)

Didžiausio sukimo momento sukimosi dažnis (min– 1)

Per taktą patiekiama degalų (mm3)

Didžiausias sukimo momentas (Nm)

Mažiausias sukimosi dažnis tuščiąja eiga (min– 1)

Cilindro darbinis tūris (didžiausias, išreikštas %) (žr. 5 priedo 1.3 punktą)

---

(1)  Išsami informacija pateikiama 1 priedo 1 priedėlyje.

(2)  Pateikti visus susijusius techninius duomenis.

(3)  Žr. 5 priedo 3.10 punktą.

3 priedėlis

TOS PAČIOS ŠEIMOS VARIKLIO TIPO PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS
   (1)

1.   Variklio aprašas

1.1.   Gamintojas: ...

1.2.   Gamintojo suteiktas variklio kodas: ...

1.3.   Ciklas: keturtaktis/dvitaktis (2)

1.4.   Skersmuo (3): ... mm

1.5.   Taktas (3): ... mm

1.6.   Cilindrų skaičius, išdėstymas ir veikimo tvarka: ...

1.7.   Variklio darbinis tūris (4): ... cm3

1.8.   Vardinis sukimosi dažnis: ... min– 1

1.9.   Didžiausio sukimo momento sukimosi dažnis: ... min– 1

1.10.   Tūrinis suspaudimo laipsnis (5): ...

1.11.   Degimo sistemos aprašas: ...

1.12.   Degimo kameros ir stūmoklio galvutės brėžinys (-iai): ...

1.13.   Įleidimo ir išleidimo angos mažiausias skerspjūvio plotas: ...

1.14.   Aušinimo sistema: skysčiu/oru (2)

1.14.1.   Skystis

1.14.1.1.   Skysčio pobūdis: ...

1.14.1.2.   Cirkuliacinis (-iai) siurblys (-iai): yra/nėra (2)

1.14.1.3.   Charakteristikos arba markė(s) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

1.14.1.4.   Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

1.14.2.   Oras

1.14.2.1.   Pūstuvas: yra/nėra (2)

1.14.2.2.   Charakteristikos arba markė (-ės) ir tipas (-ai) (jeigu taikoma): ...

1.14.2.3.   Perdavimo skaičius (-iai) (jeigu taikoma): ...

1.15.   Gamintojo leidžiama temperatūra

1.15.1.   Aušinimas skysčiu: didžiausia temperatūra prie išleidimo angos: ... K

| Aušinimas oru | : | atskaitos taškas: ...
  didžiausia temperatūra prie atskaitos taško: ... K |
| --- | --- | --- |

Aušinimas oru

:

atskaitos taškas: ...

didžiausia temperatūra prie atskaitos taško: ... K

1.15.3.   Didžiausia įpučiamo oro temperatūra, išmatuota prie tarpinio aušintuvo įvado (jeigu taikoma): ... K

1.15.4.   Didžiausia išleidimo temperatūra, išmatuota išmetimo vamzdyje (-iuose) greta išmetalų kolektoriaus (-ių) išorės jungės (-ių): ... K

| Tepalo temperatūra | : | ne mažiau kaip ... K
  ne daugiau kaip ... K |
| --- | --- | --- |

Tepalo temperatūra

:

ne mažiau kaip ... K

ne daugiau kaip ... K

1.16.   Kompresorius: yra/nėra (2)

1.16.1.   Markė: ...

1.16.2.   Tipas: ...

1.16.3.   Sistemos aprašas (pvz., aukščiausias įleidimo slėgis, išmetimo sklendė, jeigu taikoma): ...

1.16.4.   Tarpinis aušintuvas: yra/nėra (2)

1.17.   Įsiurbimo sistema: didžiausias leidžiamas įsiurbimo išretėjimas, kai variklis dirba vardiniu sukimosi dažniu ir 100 % apkrova: ... kPa

1.18.   Išmetimo sistema: didžiausias leidžiamas išmetimo sistemos priešslėgis, kai variklis dirba vardiniu sukimosi dažniu ir 100 % apkrova: ... kPa

2.   Oro taršos mažinimo priemonės

2.1.   Karterio dujų recirkuliacijos įtaisas: yra/nėra (2) ...

2.2.   Papildomi oro taršos mažinimo įtaisai (jeigu įrengti ir nenurodyti kitame punkte)

2.2.1.   Katalizinis keitiklis: yra/nėra (2)

2.2.1.1.   Markė (-ės): ...

2.2.1.2.   Tipas (-ai): ...

2.2.1.3.   Katalizinių keitiklių ir elementų skaičius: ...

2.2.1.4.   Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) matmenys ir tūris: ...

2.2.1.5.   Katalizinio poveikio tipas: ...

2.2.1.6.   Bendras tauriųjų metalų kiekis: ...

2.2.1.7.   Santykinė koncentracija: ...

2.2.1.8.   Užpildas (struktūra ir medžiaga): ...

2.2.1.9.   Korių tankis: ...

2.2.1.10.   Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) korpuso tipas: ...

2.2.1.11.   Katalizinio (-ių) keitiklio (-ių) padėtis (vieta (-os) ir didžiausias/mažiausias atstumas nuo variklio): ...

2.2.1.12.   Įprastas veikimo temperatūros diapazonas (K): ...

2.2.1.13.   Sunaudojamasis reagentas (jeigu taikoma): ...

2.2.1.13.1.   Kataliziniam veikimui reikalingo reagento tipas ir jo koncentracija: ...

2.2.1.13.2.   Įprastas reagento veikimo temperatūros diapazonas: ...

2.2.1.13.3.   Tarptautinis standartas (jei taikoma): ...

2.2.1.14.   NOx jutiklis: yra/nėra (2)

2.2.2.   Deguonies jutiklis: yra/nėra (2)

2.2.2.1.   Markė (-ės): ...

2.2.2.2.   Tipas: ...

2.2.2.3.   Padėtis: ...

2.2.3.   Oro pripūtimas: yra/nėra (2)

2.2.3.1.   Tipas (impulsinis pūtimas, oro siurblys ir kt.): ...

2.2.4.   Išmetamųjų dujų recirkuliacija: yra/nėra (2)

2.2.4.1.   Charakteristikos (aušinamas/neaušinamas, aukštas slėgis/žemas slėgis ir kt.): ...

2.2.5.   Kietųjų dalelių gaudyklė: yra/nėra (2)

2.2.5.1.   Kietųjų dalelių gaudyklės matmenys ir tūris: ...

2.2.5.2.   Kietųjų dalelių gaudyklės tipas ir konstrukcija: ...

2.2.5.3.   Padėtis (vieta (-os) ir didžiausias/mažiausias atstumas nuo variklio): ...

2.2.5.4.   Regeneracijos metodas arba sistema, apibūdinimas ir (arba) brėžinys: ...

2.2.5.5.   Įprastas veikimo temperatūros (K) ir slėgio (kPa) diapazonas: ...

2.2.6.   Kitos sistemos: yra/nėra (2)

2.2.6.1.   Aprašas ir veikimas: ...

3.   Degalų tiekimas slėginio uždegimo varikliams

3.1.   Tiekimo siurblys

Slėgis (1) arba charakteristikų schema: ... kPa

3.2.   Įpurškimo sistema

3.2.1.   Siurblys

3.2.1.1.   Markė (-ės): ...

3.2.1.2.   Tipas (-ai): ...

3.2.1.3.   Didžiausias patiektų degalų kiekis: ... mm3
   (2)
   (5) per taktą ar ciklą esant visiškam įpurškimui, kai siurblio greitis yra: atitinkamai ... min– 1 (vardinis) ir ... min– 1 (didžiausias sukimo momentas) arba charakteristikų schema: ...

3.2.1.3.1.   Nurodyti taikytą metodą: su varikliu/su siurblio bandymų stendu (2)

3.2.1.4.   Įpurškimo skuba

3.2.1.4.1.   Įpurškimo skubos kreivė (5): ...

3.2.1.4.2.   Sinchronizavimas (5): ...

3.2.2.   Įpurškimo vamzdžiai

3.2.2.1.   Ilgis: ... mm

3.2.2.2.   Vidinis skersmuo: ... mm

3.2.3.   Purkštuvas (-ai)

3.2.3.1.   Markė (-ės): ...

3.2.3.2.   Tipas (-ai): ...

3.2.3.3.   Atidarymo slėgis arba charakteristikų schema (2)
   (5): ... kPa

3.2.4.   Reguliatorius

3.2.4.1.   Markė (-ės): ...

3.2.4.2.   Tipas (-ai): ...

3.2.4.3.   Sukimosi dažnis, kuriuo, esant visai apkrovai, prasideda atkirta (5): ... min– 1

3.2.4.4.   Didžiausias sukimosi dažnis tuščiąja eiga (5): ... min– 1

3.2.4.5.   Sukimosi dažnis tuščiąja eiga (5): ... min– 1

3.3.   Šaltojo paleidimo sistema

3.3.1.   Markė (-ės): ...

3.3.2.   Tipas (-ai): ...

3.3.3.   Aprašas: ...

3.4.   Elektroninis variklio valdymo įtaisas:

3.4.1.   Markė (-ės): ...

3.4.2.   Tipas: ...

3.4.3.   Su teršalų išmetimu susijusios reguliavimo galimybės: ....

3.4.4.   Papildomi dokumentai: ...

4.   Degalų tiekimas priverstinio uždegimo varikliams

4.1.   Karbiuratorius

4.1.1.   Markė (-ės): ...

4.1.2.   Tipas (-ai): ...

4.2.   Netiesioginis degalų įpurškimas: vienas/keli purkštuvai (1)

4.2.1.   Markė (-ės): ...

4.2.2.   Tipas (-ai): ...

4.3.   Tiesioginis įpurškimas

4.3.1.   Markė (-ės): ...

4.3.2.   Tipas (-ai): ...

4.4.   Degalų srautas [g/h] ir oro bei degalų santykis esant vardiniam sukimosi dažniui, kai droselinė sklendė visai atidaryta:

4.5.   Elektroninis variklio valdymo įtaisas

4.5.1.   Markė (-ės): ...

4.5.2.   Tipas: ...

4.5.3.   Su teršalų išmetimu susijusios reguliavimo galimybės: ...

4.5.4.   Papildomi dokumentai: ...

5.   Vožtuvų sinchronizavimas

5.1.   Didžiausias vožtuvo pakilimas ir atsidarymo bei užsidarymo kampai rimties taško požiūriu arba lygiavertės charakteristikos: ...

5.2.   Atskaitos ir (arba) nustatomieji intervalai (1): ...

5.3.   Kintamoji vožtuvų sinchronizavimo sistema (jeigu taikytina ir kur: įsiurbimas ir (arba) išmetimas) (1): ...

5.3.1.   Tipas: nenutrūkstamo veikimo arba įjungiama/išjungiama (1)

5.3.2.   Kumštelio fazinio poslinkio kampas: ...

6.   Angų konfigūracija

6.1.   Padėtis, dydis ir skaičius: ...

7.   Uždegimo sistema

7.1.   Uždegimo ritė

7.1.1.   Markė (-ės): ...

7.1.2.   Tipas (-ai): ...

7.1.3.   Numeris

7.2.   Uždegimo žvakė (-s)

7.2.1.   Markė (-ės): ...

7.2.2.   Tipas (-ai): ...

7.3.   Magnetas

7.3.1.   Markė (-ės): ...

7.3.2.   Tipas (-ai): ...

7.4.   Nustatytas uždegimo laikas

7.4.1.   Statinė skuba pagal viršutinį rimties tašką [veleno kampiniai laipsniai]: ...

7.4.2.   Paskubos kreivė, jei taikoma: ...

---

(1)  Išsami informacija pateikiama 1 priedo 1 priedėlyje.

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

(3)  Ši vertė suapvalinama iki artimiausios dešimtosios milimetro dalies.

(4)  Ši vertė apskaičiuojama taikant π = 3,1416 ir suapvalinama kubinių centimetrų tikslumu.

(5)  Nurodyti leidžiamąją nuokrypą.

---

2 PRIEDAS

Image

Image

---

3 PRIEDAS

PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS

A PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.4 punktą)

Image

Pirmiau nurodytas patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie variklio, reiškia, kad atitinkamas variklio tipas patvirtintas Nyderlanduose (E4) vadovaujantis Taisykle Nr. 120, atsižvelgiant į išmatuotą naudingąją galią, ir jam suteiktas patvirtinimo numeris 012492. Patvirtinimo numeris nurodo, kad patvirtinimas buvo suteiktas pagal Taisyklės Nr. 120 (su 01 serijos pakeitimais) reikalavimus.

B PAVYZDYS

(žr. šios taisyklės 4.5 punktą)

Image

Pirmiau nurodytas patvirtinimo ženklas, pritvirtintas prie variklio, reiškia, kad atitinkamas variklio tipas patvirtintas Nyderlanduose (E4) vadovaujantis Taisykle Nr. 120 ir Taisykle Nr. 96 (1). Pirmieji du patvirtinimo numerio skaitmenys reiškia, kad tuomet, kai buvo suteikti atitinkami patvirtinimo liudijimai, Taisyklė Nr. 120 buvo pakeista 01 serijos pakeitimais, o į Taisyklę Nr. 96 jau buvo įtraukti 02 serijos pakeitimai.

---

(1)  Antrasis numeris pateiktas tik kaip pavyzdys.

---

4 PRIEDAS

VIDAUS DEGIMO VARIKLIO NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMO METODAS

1.   Šiomis nuostatomis reglamentuojamas kintamu greičiu veikiančio vidaus degimo variklio galios kreivės, esant visai apkrovai, kaip variklio sukimosi dažnio ir vardinio sukimosi dažnio bei pastoviu greičiu veikiančio vidaus degimo variklio vardinės naudingosios galios funkcijos, nustatymo metodas.

2.   BANDYMŲ SĄLYGOS

2.1.   Variklis turėjo būti pradėtas eksploatuoti pagal gamintojo rekomendacijas.

2.2.   Jeigu galią galima matuoti tik tuomet, kai įrengta pavarų dėžė, reikia atsižvelgti į pavarų dėžės naudingumo koeficientą.

2.3.   Įrenginiai

2.3.1.   Įrenginiai, kurie turi būti sumontuoti

Kad variklis veiktų norimu režimu, reikalingi įrenginiai (kaip išvardyta 1 lentelėje), atliekant bandymą, sumontuojami bandymų stove taip, kad jų padėtis kuo labiau atitiktų padėtį norimu veikimo režimu.

2.3.2.   Įrenginiai, kurių turi būti atsisakyta

Atliekant bandymus turi būti atsisakyta tam tikros pagalbinės įrangos, kuri būtina tik eksploatuojant aparatą ir kuri gali būti prijungta prie variklio. Kaip pavyzdys pateikiamas šis nebaigtinis sąrašas:

| i) | stabdžių oro kompresorius |
| --- | --- |

i)

stabdžių oro kompresorius

| ii) | vairo stiprintuvo kompresorius |
| --- | --- |

ii)

vairo stiprintuvo kompresorius

| iii) | pakabos kompresorius, |
| --- | --- |

iii)

pakabos kompresorius,

| iv) | oro kondicionavimo sistema. |
| --- | --- |

iv)

oro kondicionavimo sistema.

Jeigu pagalbinių įrenginių nuimti neįmanoma, galia, kurią jie sunaudoja neapkrauti, gali būti nustatyta ir pridėta prie išmatuotos variklio galios (žr. h pastabą 1 lentelėje). Jeigu taikant bandymo dažnį ši vertė didesnė kaip 3 % didžiausios galios, už bandymus atsakinga institucija gali ją patikrinti.

1 lentelė

Įrenginiai, kurie turi būti sumontuoti atliekant bandymą, siekiant nustatyti variklio galią

| Numeris | Įranga ir pagalbiniai mechanizmai | Pritaikyta išmetimo bandymui |
| --- | --- | --- |
| 1 | Įleidimo sistema | |
| Įleidimo kolektorius | Yra |
| Karterio išmetalų valdymo sistema | Yra |
| Oro srauto matuoklis | Yra |
| Oro filtras | Yra (1) |
| Įleidimo duslintuvas | Yra (1) |
| Įleidimo kolektoriaus indukcinio kaitinimo įtaisas | Taip, standartinė gamybos įranga. Jeigu įmanoma, turi būti nustatyta palankiausia padėtis. |
| 2 | Išmetimo sistema | |
| Išmetamųjų teršalų papildomas apdorojimas | Taip, standartinės gamybos įranga. |
| Išmetalų kolektorius | Taip, standartinės gamybos įranga. |
| Jungiamieji vamzdžiai | Yra (2) |
| Duslintuvas | Yra (2) |
| Galinis vamzdis | Yra (2) |
| Išmetamųjų dujų stabdis | Nėra (3) |
| Kompresorius | Yra |
| 3 | Degalų siurblys | Yra (4) |
| 4 | Karbiuratoriaus įranga | |
| Karbiuratorius | Yra |
| Elektroninė valdymo sistema, oro srauto matuoklis ir kt. | Yra |
| Dujinių variklių įranga | |
| Slėgio reduktorius | Yra |
| Garintuvas | Yra |
| Maišytuvas | Yra |
| 5 | Degalų įpurškimo įranga (benzininis ir dyzelinis varikliai) | |
| Apsauginis filtras | Yra |
| Filtras | Yra |
| Siurblys | Yra |
| Aukšto slėgio vamzdis | Yra |
| Purkštuvas | Yra |
| Elektroninė valdymo sistema, jutikliai ir kt. | Taip |
| Reguliatorius (valdymo sistema) | Taip |
| Kuro siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas | Yra |
| 6 | Aušinimo skysčiu įranga | |
| Radiatorius | Nėra |
| Ventiliatorius | Nėra |
| Ventiliatoriaus gaubtas | Nėra |
| Vandens siurblys | Yra (5) |
| Termostatas | Yra (6) |
| 7 | Aušinimas oru | |
| Gaubtas | Nėra (7) |
| Ventiliatorius arba pūstuvas | Nėra (7) |
| Temperatūros reguliatorius | Nėra |
| 8 | Elektrinė įranga | |
| Generatorius | Yra (8) |
| Kibirkšties paskirstymo sistema | Yra |
| Ritė arba ritės | Yra |
| Laidai | Yra |
| Uždegimo žvakės | Taip |
| Elektroninė valdymo sistema, taip pat detonacijos jutiklis ir (arba) kibirkšties lėtiklis | Taip |
| 9 | Kompresorius | |
| Kompresorius, tiesiogiai ar netiesiogiai varomas varikliu ir (arba) išmetamosiomis dujomis | Yra |
| Įpučiamo oro aušintuvas | Yra (7)
   (9) |
| Aušinimo siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu) | Nėra (7) |
| Aušalo srauto reguliatorius | Yra |
| 10 | Papildomas bandymų stendo ventiliatorius | Taip, jei reikalingas |
| 11 | Taršos mažinimo įtaisai | Taip, standartinės gamybos įranga (10) |
| 12 | Paleidimo įranga | Taip arba yra naudojama bandymų stendo įranga (11) |
| 13 | Tepalinės alyvos siurblys | Yra |

Numeris

Įranga ir pagalbiniai mechanizmai

Pritaikyta išmetimo bandymui

1

Įleidimo sistema

Įleidimo kolektorius

Yra

Karterio išmetalų valdymo sistema

Yra

Oro srauto matuoklis

Yra

Oro filtras

Yra (1)

Įleidimo duslintuvas

Yra (1)

Įleidimo kolektoriaus indukcinio kaitinimo įtaisas

Taip, standartinė gamybos įranga. Jeigu įmanoma, turi būti nustatyta palankiausia padėtis.

2

Išmetimo sistema

Išmetamųjų teršalų papildomas apdorojimas

Taip, standartinės gamybos įranga.

Išmetalų kolektorius

Taip, standartinės gamybos įranga.

Jungiamieji vamzdžiai

Yra (2)

Duslintuvas

Yra (2)

Galinis vamzdis

Yra (2)

Išmetamųjų dujų stabdis

Nėra (3)

Kompresorius

Yra

3

Degalų siurblys

Yra (4)

4

Karbiuratoriaus įranga

Karbiuratorius

Yra

Elektroninė valdymo sistema, oro srauto matuoklis ir kt.

Yra

Dujinių variklių įranga

Slėgio reduktorius

Yra

Garintuvas

Yra

Maišytuvas

Yra

5

Degalų įpurškimo įranga (benzininis ir dyzelinis varikliai)

Apsauginis filtras

Yra

Filtras

Yra

Siurblys

Yra

Aukšto slėgio vamzdis

Yra

Purkštuvas

Yra

Elektroninė valdymo sistema, jutikliai ir kt.

Taip

Reguliatorius (valdymo sistema)

Taip

Kuro siurblio krumpliastiebio visos apkrovos automatinis ribotuvas atsižvelgiant į atmosferos sąlygas

Yra

6

Aušinimo skysčiu įranga

Radiatorius

Nėra

Ventiliatorius

Nėra

Ventiliatoriaus gaubtas

Nėra

Vandens siurblys

Yra (5)

Termostatas

Yra (6)

7

Aušinimas oru

Gaubtas

Nėra (7)

Ventiliatorius arba pūstuvas

Nėra (7)

Temperatūros reguliatorius

Nėra

8

Elektrinė įranga

Generatorius

Yra (8)

Kibirkšties paskirstymo sistema

Yra

Ritė arba ritės

Yra

Laidai

Yra

Uždegimo žvakės

Taip

Elektroninė valdymo sistema, taip pat detonacijos jutiklis ir (arba) kibirkšties lėtiklis

Taip

9

Kompresorius

Kompresorius, tiesiogiai ar netiesiogiai varomas varikliu ir (arba) išmetamosiomis dujomis

Yra

Įpučiamo oro aušintuvas

Yra (7)
   (9)

Aušinimo siurblys arba ventiliatorius (varomas varikliu)

Nėra (7)

Aušalo srauto reguliatorius

Yra

10

Papildomas bandymų stendo ventiliatorius

Taip, jei reikalingas

11

Taršos mažinimo įtaisai

Taip, standartinės gamybos įranga (10)

12

Paleidimo įranga

Taip arba yra naudojama bandymų stendo įranga (11)

13

Tepalinės alyvos siurblys

Yra

2.4.   Nustatymo reikalavimai

Naudingosios galios matavimo bandymo nustatymo reikalavimai yra nurodyti 2 lentelėje.

2 lentelė

Nustatymo reikalavimai

| 1. | Karbiuratoriaus (-ių), garintuvo ir (arba) slėgio reguliatoriaus nustatymas |
| --- | --- |

1.

Karbiuratoriaus (-ių), garintuvo ir (arba) slėgio reguliatoriaus nustatymas

Vadovaujantis gamintojo pateiktomis gamybos specifikacijomis ir naudojant be pakeitimų tam tikru veikimo režimu.

| 2. | Įpurškimo siurblio tiekimo sistemos nustatymas |
| --- | --- |

2.

Įpurškimo siurblio tiekimo sistemos nustatymas

| 3. | Uždegimo arba įpurškimo laiko nustatymas (laiko nustatymo kreivė) |
| --- | --- |

3.

Uždegimo arba įpurškimo laiko nustatymas (laiko nustatymo kreivė)

| 4. | Reguliatoriaus nustatymas |
| --- | --- |

4.

Reguliatoriaus nustatymas

| 5. | Išmetalų kontrolės prietaisai |
| --- | --- |

5.

Išmetalų kontrolės prietaisai

| 6. | Padidintos galios valdymas |
| --- | --- |

6.

Padidintos galios valdymas

3.   REGISTRUOTINI DUOMENYS

3.1.   Registruotini duomenys nurodomi šio priedo priedėlio 4 dalyje. Veikimo duomenys gaunami pastoviomis darbo sąlygomis, kai varikliui tiekiamas reikiamas kiekis švaraus oro. Degimo kamerose gali būti mažas kiekis nuosėdų. Norint sumažinti pataisos koeficiento dydį, bandymų sąlygos, pvz., įleidžiamo oro temperatūra, turi būti kiek įmanoma artimesnės norminėms sąlygoms (žr. šio priedo 5.2 punktą).

3.2.   Į variklį įleidžiamo oro temperatūra matuojama įleidimo kanaluose. Įleidžiamo oro išretėjimo slėgis matuojamas toje pačioje vietoje. Termometras ar termopora apsaugomi nuo degalų purslų ir spinduliuojamos šilumos ir įstatomi tiesiai į oro srautą. Turi būti pakankamas skaičius matavimo vietų, kad gautas temperatūros įleidimo vietoje vidurkis būtų reprezentatyvus.

3.3.   Įleidžiamo oro išretėjimo slėgis matuojamas žemiau kanalų įvado, oro filtro, įleidimo duslintuvo ar greičio ribotuvo (jeigu įrengta).

3.4.   Variklio įvado absoliutusis slėgis matuojamas įleidimo kolektoriuje žemiau kompresoriaus ir šilumokaičio, jeigu jie įrengti, ir bet kuriame kitame taške, kur reikia išmatuoti slėgį, norint apskaičiuoti pataisos koeficientus.

3.5.   Išmetimo sistemos priešslėgis matuojamas bent per tris vamzdžio skersmenis po išmetalų kolektoriaus (-ių) išvadine (-ėmis) junge (-ėmis) esančiame taške ir apatiniame taške greta turbininio (-ių) įkroviklio (-ių), jeigu įrengta. Vieta nurodoma.

3.6.   Duomenys pradedami registruoti tik tada, kai sukimo momentas, sukimosi dažnis ir temperatūra bent vieną minutę išlieka iš esmės pastovūs.

3.7.   Atliekant ciklą arba fiksuojant rodmenis, variklio sukimosi dažnis turi nenukrypti nuo pasirinktojo sukimosi dažnio daugiau kaip ±1 % ar ±10 min; pasirenkamas didesnis skaičius.

3.8.   Išmatuotos stabdymo apkrovos, degalų suvartojimo ir įleidžiamo oro temperatūros rodmenys fiksuojami vienu metu, o jų vertės turi būti dviejų iš eilės išmatuotų pastovių verčių, kurios stabdymo apkrovos požiūriu skiriasi ne daugiau kaip 2 %, vidurkis.

3.9.   Aušalo temperatūra prie variklio išleidimo angos turi atitikti gamintojo nurodytą vertę.

Jeigu gamintojas temperatūros nenurodė, ji turi siekti 353 K ± 5 K. Norminėmis sąlygomis oru aušinamuose varikliuose gamintojo nurodyto taško temperatūra nuo gamintojo nurodytos didžiausios vertės turi skirtis ne daugiau kaip + 0/– 20 K.

3.10.   Slėginio uždegimo variklių degalų temperatūra matuojama degalų įpurškimo angoje ir turi būti 306–316 K (33–43 °C); priverstinio uždegimo variklių degalų temperatūra matuojama kuo arčiau karbiuratoriaus įleidimo angos arba degalų purkštuvų sąrankos ir turi būti 293–303 K (20–30 °C).

3.11.   Tepalinės alyvos temperatūra, matuojama tepalinės alyvos siurblyje arba prie ritės aušintuvo išleidimo angos, turi neviršyti variklio gamintojo nustatytų ribinių verčių.

3.12.   Gali būti naudojama papildoma reguliavimo sistema, skirta prireikus šio priedo 3.9, 3.10 ir 3.11 punktuose nurodytoms temperatūros ribinėms vertėms išlaikyti.

4.   MATAVIMO TIKSLUMAS

4.1.   Sukimo momentas: ± 1 % išmatuoto sukimo momento. Sukimo momento matavimo sistema kalibruojama taip, kad būtų įvertinti trinties nuostoliai. Dinamometro stendo matavimo srities apatinės pusės tikslumas gali būti ± 2 % išmatuoto sukimo momento.

4.2.   Variklio sukimosi dažnis: 0,5 % išmatuoto dažnio.

4.3.   Degalų suvartojimas: ± 1 % išmatuoto suvartojimo.

4.4.   Degalų temperatūra: ± 2 K.

4.5.   Į variklį įleidžiamo oro temperatūra: ± 2 K.

4.6.   Barometrinis slėgis: ± 100 Pa.

4.7.   Oro išretėjimo lygis įleidimo sistemoje: ± 50 Pa.

4.8.   Išmetimo sistemos priešslėgis: ± 200 Pa.

5.   GALIOS PATAISOS KOEFICIENTAI

5.1.   Apibrėžtis

Pataisos koeficientas – variklio galiai norminėmis atmosferos sąlygomis, nurodytomis 5.2 punkte, apskaičiuoti naudojamas koeficientas.

Po = α P

Čia:

| Po | – | pataisytoji galia (t. y. galia norminėmis atmosferos sąlygomis); |
| --- | --- | --- |
| α | – | pataisos koeficientas (αa arba αd); |
| P | – | išmatuotoji galia (bandomoji galia). |

Po

–

pataisytoji galia (t. y. galia norminėmis atmosferos sąlygomis);

α

–

pataisos koeficientas (αa arba αd);

P

–

išmatuotoji galia (bandomoji galia).

5.2.   Norminės atmosferos sąlygos

5.2.1.   Temperatūra (To): 298 K (25 °C).

5.2.2.   Sauso oro slėgis (Pso): 99 kPa.

Sauso oro slėgis grindžiamas 100 kPa bendro slėgio verte ir 1 kPa vandens garų slėgio verte.

5.3.   Bandymų atmosferos sąlygos

Atliekant bandymus turi būti toliau nurodytos atmosferos sąlygos.

| 5.3.1. | Temperatūra (T)







  Jeigu tai priverstinio uždegimo varikliai | : | 288 K ≤ T ≤ 308 K |
| --- | --- | --- | --- |
| jeigu tai slėginio uždegimo varikliai | : | 283 K ≤ T ≤ 313 K |

5.3.1.

Temperatūra (T)

Jeigu tai priverstinio uždegimo varikliai

:

288 K ≤ T ≤ 308 K

jeigu tai slėginio uždegimo varikliai

:

283 K ≤ T ≤ 313 K

| 5.3.2. | Slėgis (ps)
  90 kPa < ps < 110 kPa |
| --- | --- |

5.3.2.

Slėgis (ps)

90 kPa < ps < 110 kPa

5.4.   Pataisos koeficientų αa ir αd nustatymas (12)

5.4.1.   Priverstinio uždegimo varikliai be pripūtimo arba su pripūtimu

Pataisos koeficientas αa apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Formula

Čia:

| ps | – | sauso oro atmosferinis slėgis kilopaskaliais (kPa), t. y. bendrasis barometrinis slėgis atėmus vandens garų slėgį; |
| --- | --- | --- |
| T | – | variklio įsiurbto oro absoliučioji temperatūra kelvinais (K). |

ps

–

sauso oro atmosferinis slėgis kilopaskaliais (kPa), t. y. bendrasis barometrinis slėgis atėmus vandens garų slėgį;

T

–

variklio įsiurbto oro absoliučioji temperatūra kelvinais (K).

Sąlygos, kurių turi būti laikomasi laboratorijoje

Bandymas patvirtinamas, jeigu pataisos koeficientas yra:

0,93 < αa < 1,07

Jeigu šios ribinės vertės viršijamos, bandymo ataskaitoje nurodoma gauta pataisytoji vertė ir tikslios bandymo sąlygos (temperatūra ir slėgis).

5.4.2.   Slėginio uždegimo varikliai – koeficientas αd

Slėginio uždegimo variklių galios pataisos koeficientas (αd), esant pastoviam degalų srautui, gaunamas taikant šią formulę:

αd = (fa)fm

Čia:

| fa | – | atmosferos faktorius; |
| --- | --- | --- |
| fm | – | kiekvieno tipo varikliui ir reguliavimui būdingas parametras. |

fa

–

atmosferos faktorius;

fm

–

kiekvieno tipo varikliui ir reguliavimui būdingas parametras.

5.4.2.1.   Atmosferos faktorius fa

Šis koeficientas žymi aplinkos sąlygų (slėgio, temperatūros ir drėgnio) poveikį variklio įsiurbiamam orui. Įvairių variklių tipų atmosferos koeficientai yra skirtingi.

5.4.2.1.1.   Varikliai be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu

Formula

5.4.2.1.2.   Turbininiai varikliai su įpučiamo oro aušinimo sistema arba be jos

Formula

5.4.2.2.   Variklio faktorius fm

fm yra qc (patikslintojo degalų srauto) funkcija:

| | fm = 0,036 qc – 1,14
  ir |
| --- | --- |

fm = 0,036 qc – 1,14

ir

| | qc = q/r |
| --- | --- |

qc = q/r

Čia:

| q | – | degalų srautas miligramais per ciklą viename darbinio tūrio litre (mg/l × ciklas)); |
| --- | --- | --- |
| r | – | kompresoriaus išleidimo angos ir kompresoriaus įleidimo angos slėgio koeficientas; kelių turbokompresorių atveju r yra bendras slėgio koeficientas (variklių be pripūtimo r = 1). |

q

–

degalų srautas miligramais per ciklą viename darbinio tūrio litre (mg/l × ciklas));

r

–

kompresoriaus išleidimo angos ir kompresoriaus įleidimo angos slėgio koeficientas; kelių turbokompresorių atveju r yra bendras slėgio koeficientas (variklių be pripūtimo r = 1).

Ši formulė galioja qc verčių intervalui nuo 37,2 mg/(l per ciklą) iki 65 mg/(l per ciklą).

Jei qc vertės yra mažesnės kaip 37,2 mg/(l per ciklą), naudojama pastovi fm vertė 0,2 (fm = 0,2).

Jei qc vertės yra didesnės kaip 65 mg/(l per ciklą), naudojama pastovi fm vertė 1,2 (fm = 1,2) (žr. brėž.).

Image

5.4.2.3.   Sąlygos, kurių turi būti laikomasi laboratorijoje

Bandymas patvirtinamas, jeigu pataisos koeficientas αa yra:

0,93 ≤ αa ≤ 1,07

Jeigu šios ribinės vertės viršijamos, bandymo ataskaitoje nurodoma gauta patikslinta vertė ir tikslios bandymo sąlygos (temperatūra ir slėgis).

---

(1)  Visa įleidimo sistema montuojama taip, kaip ją numatyta montuoti norimu veikimo režimu:

| i) | kai ji galėtų turėti akivaizdaus poveikio variklio galiai; |
| --- | --- |

i)

kai ji galėtų turėti akivaizdaus poveikio variklio galiai;

| ii) | naudojant kibirkštinio uždegimo variklius be pripūtimo; |
| --- | --- |

ii)

naudojant kibirkštinio uždegimo variklius be pripūtimo;

| iii) | kai to reikalauja gamintojas. |
| --- | --- |

iii)

kai to reikalauja gamintojas.

Kitais atvejais leidžiama naudoti lygiavertę sistemą ir reikėtų patikrinti, ar įsiurbimo slėgis nesiskiria nuo švaraus oro filtrui gamintojo nustatytos viršutinės ribos daugiau kaip 100 Pa.

(2)  Visa išleidimo sistema montuojama taip, kaip ją numatyta montuoti norimu veikimo režimu:

| i) | kai ji galėtų turėti akivaizdaus poveikio variklio galiai; |
| --- | --- |

i)

kai ji galėtų turėti akivaizdaus poveikio variklio galiai;

| ii) | naudojant kibirkštinio uždegimo variklius be pripūtimo; |
| --- | --- |

ii)

naudojant kibirkštinio uždegimo variklius be pripūtimo;

| iii) | kai to reikalauja gamintojas. |
| --- | --- |

iii)

kai to reikalauja gamintojas.

Kitais atvejais galima naudoti lygiavertę sistemą, jei išmatuotas slėgis ir viršutinė ribinė vertė, kurią nustatė gamintojas, nesiskiria daugiau kaip 1 000 Pa.

(3)  Jeigu variklyje sumontuotas išmetamųjų dujų stabdis, droselinės sklendės padėtis nustatoma, kai sklendė visai atidaryta.

(4)  Prireikus galima reguliuoti degalų tiekimo slėgį, kad jis atitiktų slėgį tam tikro variklio veikimo režimo sąlygomis (visų pirma, kai naudojama degalų grąžinimo sistema).

(5)  Aušinamąjį skystį turi varinėti tik variklinis vandens siurblys. Skystis gali būti aušinamas išorinėje sistemoje, jeigu šios sistemos slėgio nuostoliai ir siurblio įleidimo angos slėgis iš esmės lieka tokie patys, kaip ir variklio aušinimo sistemos.

(6)  Termostato padėtis gali būti nustatyta, kai jis yra visai atidarytas.

(7)  Kai atliekant bandymą prijungiami aušinamasis ventiliatorius arba orpūtė, jų sunaudota galia pridedama prie rezultatų, išskyrus variklius, kuriuose tokie įrenginiai yra neatskiriama variklio dalis, t. y. prie alkūninio veleno tiesiogiai pritvirtinti oru aušinamų variklių aušinamieji ventiliatoriai. Ventiliatoriaus arba pūstuvo galia nustatoma taikant bandymų sukimosi dažnius, apskaičiuotus pagal tipines charakteristikas arba atliekant praktinius bandymus.

(8)  Mažiausioji generatoriaus galia: generatoriaus elektrinė galia turi būti ribojama galia, kurios reikia, kad galėtų veikti pagalbiniai įrenginiai, be kurių variklis negali dirbti. Jeigu būtina prijungti akumuliatorių, naudojamas visiškai įkrautas ir tvarkingas akumuliatorius.

(9)  Įpučiamu oru aušinami varikliai bandomi naudojant skysčiu arba oru aušinamą pripučiamo oro aušinimo sistemą, tačiau jei gamintojas pageidauja, aušinimo oru sistema gali būti pakeista bandymų stendo įranga. Bet kuriuo atveju, kaskart nustačius vis kitą sukimosi dažnį, galia matuojama, kai bandymų stendo įpučiamo oro aušintuve sumažėjusio variklio oro slėgio didžiausia vertė ir sumažėjusios temperatūros mažiausia vertė yra tokie patys, kaip ir gamintojo nurodytieji.

(10)  Tai gali būti, pvz., išmetamųjų dujų recirkuliacijos (IDR) sistema, katalizinis keitiklis, šiluminis reaktorius, antrinė oro tiekimo sistema ir apsaugos nuo degalų išgaravimo sistema.

(11)  Elektrinėms ar kitoms paleidimo sistemoms galia tiekiama naudojant bandymų stendą.

(12)  Bandymai gali būti atliekami kondicionuojamose bandymų patalpose, kuriose galima reguliuoti atmosferos sąlygas.

Jeigu varikliuose yra automatinis oro temperatūros reguliatorius, kuris esant visai apkrovai 25 °C temperatūros sąlygomis netiekia karšto oro, bandymas atliekamas, kai įtaisas visiškai uždaras. Jeigu esant 25 °C temperatūrai įtaisas tebeveikia, bandymas atliekamas, kai jis veikia normaliai, o temperatūros pataisos laipsnio rodiklis pagal pataisos koeficientą yra lygus nuliui (temperatūros pataisa netaikoma).

Priedėlis

VARIKLIO NAUDINGOSIOS GALIOS MATAVIMO BANDYMŲ REZULTATAI

Šią formą pildo bandymus atliekanti laboratorija.

1.   Bandymų sąlygos

1.1.   Išmetimo sistemos priešslėgio matavimo taško padėtis

1.2.   Įleidžiamo oro išretėjimo slėgio matavimo taško padėtis

1.3.   Dinamometro charakteristikos

1.3.1.   Markė: ... Modelis: ...

1.3.2.   Tipas: ...

2.   Degalai

2.1.   Priverstinio uždegimo variklių, naudojančių skystus degalus

2.1.1.   Markė: ...

2.1.2.   Specifikacija: ...

2.1.3.   Antidetonacinis priedas (švinas ir t. t.) ...

2.1.3.1.   Tipas: ...

2.1.3.2.   Kiekis: ... mg/l

2.1.4.   Tiriamasis oktaninis skaičius (TOS): ... (ASTM D 26 99-70)

2.1.4.1.   Tankis: ... g/cm3 esant 288 K temperatūrai

2.1.4.2.   Mažesnioji šilumingumo vertė: ... kJ/kg

2.2.   Priverstinio uždegimo variklių, naudojančių dujinį kurą

2.2.1.   Markė: ...

2.2.2.   Specifikacija: ...

2.2.3.   Laikymo slėgis: ... barai (-ų)

2.2.4.   Naudojimo slėgis: ... barai (-ų)

2.2.5.   Mažesnioji šilumingumo vertė: ... kJ/kg

2.3.   Slėginio uždegimo variklių, naudojančių dujinius degalus:

2.3.1.   Tiekimo sistema: dujos

2.3.2.   Naudojamų dujų specifikacija: ...

2.3.3.   Skystųjų degalų ir dujų santykis: ...

2.3.4.   Mažesnioji šilumingumo vertė: ...

2.4.   Slėginio uždegimo variklių, naudojančių skystuosius degalus:

2.4.1.   Markė: ...

2.4.2.   Naudojamų degalų specifikacija: ...

2.4.3.   Cetaninis skaičius (ASTM D 976-71): ...

2.4.4.   Tankis: ... g/cm3 esant 288 K temperatūrai

2.4.5.   Mažesnioji šilumingumo vertė: ... kJ/kg

3.   Tepalas

3.1.   Markė: ...

3.2.   Specifikacija: ...

3.3.   Amerikos automobilių inžinierių sąjungos (SAE) nustatyta klampa: ...

4.   Išsamūs matavimų rezultatai (1)

| Variklio sukimosi dažnis (min– 1) | | |
| --- | --- | --- |
| Išmatuotas sukimo momentas (Nm) | | |
| Išmatuota galia (kW) | | |
| Išmatuotas degalų srautas (g/h) | | |
| Barometrinis slėgis (kPa) | | |
| Vandens garų slėgis (kPa) | | |
| Įleidžiamo oro temperatūra (K) | | |
| 1 lentelėje išvardytiems įrenginiams skirta perteklinė galia, kuri turi būti pridėta (kW)
  Iš viso (kW) | Nr. 1
  Nr. 2
  Nr. 3 | | |
| Galios pataisos koeficientas | | |
| Pataisytoji galios vertė, kW | | |
| Pataisytasis sukimo momentas (Nm) | | |
| Pataisytasis savitasis kuro suvartojimas g/(kWh) (3) | | |
| Aušinimo skysčio temperatūra išleidimo angoje (K) | | |
| Tepalinės alyvos temperatūra matavimo taške (K) | | |
| Oro temperatūra už kompresoriaus K (2) | | |
| Degalų temperatūra įpurškimo siurblio įleidimo angoje (K) | | |
| Oro temperatūra už įpučiamo oro aušintuvo (K) (2) | | |
| Slėgis už kompresoriaus (kPa) | | |
| Slėgis už įpučiamo oro aušintuvo (kPa) | | |
| Įleidžiamo oro išretėjimo slėgis (Pa) | | |
| Išmetimo sistemos priešslėgis (Pa) | | |
| Degalų tiekimas (mm3 per taktą arba ciklą) (2) | | |

Variklio sukimosi dažnis (min– 1)

Išmatuotas sukimo momentas (Nm)

Išmatuota galia (kW)

Išmatuotas degalų srautas (g/h)

Barometrinis slėgis (kPa)

Vandens garų slėgis (kPa)

Įleidžiamo oro temperatūra (K)

1 lentelėje išvardytiems įrenginiams skirta perteklinė galia, kuri turi būti pridėta (kW)

Iš viso (kW)

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

Galios pataisos koeficientas

Pataisytoji galios vertė, kW

Pataisytasis sukimo momentas (Nm)

Pataisytasis savitasis kuro suvartojimas g/(kWh) (3)

Aušinimo skysčio temperatūra išleidimo angoje (K)

Tepalinės alyvos temperatūra matavimo taške (K)

Oro temperatūra už kompresoriaus K (2)

Degalų temperatūra įpurškimo siurblio įleidimo angoje (K)

Oro temperatūra už įpučiamo oro aušintuvo (K) (2)

Slėgis už kompresoriaus (kPa)

Slėgis už įpučiamo oro aušintuvo (kPa)

Įleidžiamo oro išretėjimo slėgis (Pa)

Išmetimo sistemos priešslėgis (Pa)

Degalų tiekimas (mm3 per taktą arba ciklą) (2)

---

(1)  Naudingosios galios ir naudingojo sukimo momento charakteristikų kreivės nubraižomos kaip variklio sukimosi dažnio funkcija.

(2)  Išbraukti, kas netaikoma.

(3)  Apskaičiuojama atsižvelgiant į slėginio uždegimo ir priverstinio uždegimo variklių naudingąją galią; šiuo atveju dauginama iš galios pataisos koeficiento.

---

5 PRIEDAS

VARIKLIŲ ŠEIMOS PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS

1.   BENDROJI INFORMACIJA

Variklių šeimą apibūdina konstrukcijos parametrai. Jie turi būti bendri visiems šeimai priklausantiems varikliams. Variklio gamintojas gali nuspręsti, kurie varikliai priklauso variklių šeimai, kol paisoma 3.1 punkte išvardytų narystės kriterijų. Variklių šeimą turi patvirtinti tipo patvirtinimo institucija. Kadangi variklių šeimos pasirinkimas turi didelės įtakos variklio išmetamiems teršalams, 2.1 punkte pateikiama papildoma informacija (Taisyklės Nr. 96 03 serijos pakeitimai), naudinga gamintojui ir tipo patvirtinimo institucijai vertinant variklių šeimą ir parenkant pirminį variklį.

2.   SPECIALŪS ATVEJAI

2.1.   Parametrų sąveika

Kai kuriais atvejais gali būti parametrų sąveika, dėl to gali pakisti teršalų išmetimas. Siekiant, kad į variklių šeimą būtų įtraukti tik varikliai, kurių išmetamų teršalų charakteristikos yra panašios, bus atsižvelgiama ir į tai. Šiuos atvejus nustato gamintojas ir praneša tipo patvirtinimo institucijai. Kuriant naują variklių šeimą, į tai bus atsižvelgiama kaip į kriterijų.

2.2.   Prietaisai arba funkcijos, darančios didelę įtaką išmetamiesiems teršalams

Kalbant apie 3.1 punkte neišvardytus prietaisus arba funkcijas, darančius didelę įtaką išmetamųjų teršalų lygiui, šią įrangą gamintojas nustato remdamasis tinkamu inžineriniu sprendimu ir praneša tipo patvirtinimo institucijai. Kuriant naują variklių šeimą, į tai bus atsižvelgiama kaip į kriterijų.

2.3.   Papildomi kriterijai

Be 3.1 punkte išvardytų parametrų gamintojas gali įtraukti papildomų kriterijų, leidžiančių apibrėžti mažesnio dydžio šeimas. Šie parametrai nebūtinai daro įtaką išmetamųjų teršalų lygiui.

3.   VARIKLIŲ ŠEIMĄ APIBRĖŽIANTYS PARAMETRAI

3.1.   Degimo ciklas:

| a) | dvitaktis ciklas; |
| --- | --- |

a)

dvitaktis ciklas;

| b) | keturtaktis ciklas; |
| --- | --- |

b)

keturtaktis ciklas;

| c) | rotorinis variklis; |
| --- | --- |

c)

rotorinis variklis;

| d) | kita. |
| --- | --- |

d)

kita.

3.2.   Degalų rūšis:

| a) | dyzelinas; |
| --- | --- |

a)

dyzelinas;

| b) | benzinas; |
| --- | --- |

b)

benzinas;

| c) | dujiniai degalai (gamtinės dujos arba suskystintos naftos dujos). |
| --- | --- |

c)

dujiniai degalai (gamtinės dujos arba suskystintos naftos dujos).

3.3.   Cilindrų konfigūracija

3.3.1.   Cilindrų išdėstymas bloke:

| a) | V; |
| --- | --- |

a)

V;

| b) | linijinis; |
| --- | --- |

b)

linijinis;

| c) | radialinis; |
| --- | --- |

c)

radialinis;

| d) | kita (F, W, kt.). |
| --- | --- |

d)

kita (F, W, kt.).

3.3.2.   Santykinė cilindrų padėtis

Tokį patį bloką turintys varikliai gali priklausyti tai pačiai šeimai tol, kol jų cilindrų skersmens matmenys nuo centro iki centro yra vienodi.

3.4.   Pagrindinė aušinimo terpė:

| a) | oras; |
| --- | --- |

a)

oras;

| b) | vanduo; |
| --- | --- |

b)

vanduo;

| c) | alyva. |
| --- | --- |

c)

alyva.

3.5.   Atskiro cilindro darbinis tūris

Nuo 85 iki 100 proc., jei tai varikliai, kurių cilindro darbinis tūris ≥ 0,75 dm3 didžiausio darbinio tūrio visoje variklių šeimoje.

Nuo 70 iki 100 proc., jei tai varikliai, kurių cilindro darbinis tūris < 0,75 dm3 didžiausio darbinio tūrio visoje variklių šeimoje.

3.6.   Oro įsiurbimo būdas:

| a) | be pripūtimo; |
| --- | --- |

a)

be pripūtimo;

| b) | su turbopripūtimu; |
| --- | --- |

b)

su turbopripūtimu;

| c) | su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu. |
| --- | --- |

c)

su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu.

3.7.   Degimo kameros tipas/konstrukcija:

| a) | tiesioginio įpurškimo kamera; |
| --- | --- |

a)

tiesioginio įpurškimo kamera;

| b) | padalintoji kamera; |
| --- | --- |

b)

padalintoji kamera;

| c) | kiti tipai. |
| --- | --- |

c)

kiti tipai.

3.8.   Vožtuvai ir angos:

| a) | konfigūracija; |
| --- | --- |

a)

konfigūracija;

| b) | vožtuvų skaičius cilindre; |
| --- | --- |

b)

vožtuvų skaičius cilindre;

| c) | cilindro sienelės; |
| --- | --- |

c)

cilindro sienelės;

| d) | karteris. |
| --- | --- |

d)

karteris.

3.9.   Degalų tiekimo tipas

3.9.1.   Slėginio uždegimo varikliai:

| a) | siurblys, (didelio slėgio) linija ir purkštuvas; |
| --- | --- |

a)

siurblys, (didelio slėgio) linija ir purkštuvas;

| b) | įmontuotasis arba skirstomasis siurblys; |
| --- | --- |

b)

įmontuotasis arba skirstomasis siurblys;

| c) | siurblio purkštuvo sistema; |
| --- | --- |

c)

siurblio purkštuvo sistema;

| d) | bendrosios magistralės degalų sistema. |
| --- | --- |

d)

bendrosios magistralės degalų sistema.

3.9.2.   Priverstinio uždegimo varikliai:

| a) | karbiuratorius; |
| --- | --- |

a)

karbiuratorius;

| b) | netiesioginis degalų įpurškimas; |
| --- | --- |

b)

netiesioginis degalų įpurškimas;

| c) | tiesioginis įpurškimas. |
| --- | --- |

c)

tiesioginis įpurškimas.

3.10.   Įvairūs įtaisai:

| a) | išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR); |
| --- | --- |

a)

išmetamųjų dujų recirkuliacija (EGR);

| b) | vandens įpurškimas; |
| --- | --- |

b)

vandens įpurškimas;

| c) | oro įpūtimas; |
| --- | --- |

c)

oro įpūtimas;

| d) | kita. |
| --- | --- |

d)

kita.

3.11.   Elektroninio valdymo strategija

Elektroninio valdymo įrenginio (EVĮ) įrengimas variklyje arba neįrengimas laikomas pagrindiniu šeimos parametru.

Jei varikliai valdomi elektroniniu būdu, gamintojas pateikia techninius duomenis ir paaiškina, kaip šie varikliai priskiriami prie tos pačios šeimos, t. y. priežastis, dėl kurių šie varikliai turėtų atitikti tokius pačius išmetamųjų teršalų reikalavimus.

Varikliai, turintys elektroninio greičio reguliavimo funkciją, neprivalo būti priskirti prie kitos šeimos, prie kurios nepriskirti varikliai, turintys mechaninio reguliavimo funkciją. Būtinybė elektroninius variklius atskirti nuo mechaninių turėtų būti svarbi tik kalbant apie degalų įpurškimo charakteristikas, kaip antai sureguliavimas, slėgis, įpurškimo srauto formavimas ir kt.

3.12.   Papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos

Šių įrenginių veikimas ir derinimas laikomas priskyrimo prie variklių šeimos kriterijais:

| a) | oksidacinis katalizatorius; |
| --- | --- |

a)

oksidacinis katalizatorius;

| b) | DeNOx sistema, turinti selektyviosios NOx redukcijos funkciją (reduktoriaus pridėjimas); |
| --- | --- |

b)

DeNOx sistema, turinti selektyviosios NOx redukcijos funkciją (reduktoriaus pridėjimas);

| c) | kitos DeNOx sistemos; |
| --- | --- |

c)

kitos DeNOx sistemos;

| d) | pasyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė; |
| --- | --- |

d)

pasyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė;

| e) | aktyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė; |
| --- | --- |

e)

aktyviosios regeneracijos kietųjų dalelių gaudyklė;

| f) | kitos kietųjų dalelių gaudyklės; |
| --- | --- |

f)

kitos kietųjų dalelių gaudyklės;

| g) | kiti įrenginiai. |
| --- | --- |

g)

kiti įrenginiai.

Jei variklis sertifikuotas be papildomo teršalų apdorojimo sistemos kaip pirminis variklis arba kaip šeimos narys, šis variklis, jame įtaisius oksidacinį katalizatorių (ne kietųjų dalelių gaudyklę), gali būti įtrauktas į tą pačią variklių šeimą, jei jo degalų charakteristikos neturi būti kitokios.

Jeigu variklio degalai turi turėti kitokias charakteristikas (pvz., dėl kietųjų dalelių gaudyklių degaluose turi būti specialių priedų, užtikrinančių regeneracijos procesą), sprendimas tokį variklį įtraukti į tą pačią šeimą turi būti pagrįstas gamintojo pateiktais techniniais elementais. Šie elementai turi rodyti, kad numatomas sukomplektuoto variklio išmetamųjų teršalų lygis atitinka tokią pačią ribinę vertę, kaip nesukomplektuoto.

Jei variklis sertifikuotas su papildomo apdorojimo sistema, kaip pirminis variklis arba kaip šeimos, kurios pirminiame variklyje įtaisyta tokia pati papildomo apdorojimo sistema, narys, šis variklis, kai jame neįrengiama papildomo apdorojimo sistema, neturi būti įtrauktas į tą pačią variklių šeimą.

---

6 PRIEDAS

GAMYBOS ATITIKTIES PATIKROS

1.   BENDROJI INFORMACIJA

Šie reikalavimai suderinami su bandymais, kurie turi būti atlikti siekiant patikrinti gamybos atitiktį, vadovaujantis šios taisyklės 6.2 punktu.

2.   BANDYMO PROCEDŪROS

Naudojami šios taisyklės 4 priede aprašytas bandymo metodas ir matavimo prietaisai.

3.   BANDINIŲ ATRANKA

3.1.   Variklio tipas

Turi būti pasirinktas vienas variklis. Jeigu, atlikus 5.1 punkte nurodytą bandymą, padaroma išvada, kad variklis neatitinka šios taisyklės reikalavimų, turi būti išbandyti dar du varikliai.

3.2.   Variklių šeima

Jeigu patvirtinimas teikiamas variklių šeimai, gamybos atitiktis tikrinama pasirenkant vieną šeimos variklį, tačiau ne pirminį variklį. Jeigu gamybos atitikties patikros rezultatai nepriimtini, tikrinami dar du to paties tipo varikliai.

4.   MATAVIMO KRITERIJAI

4.1.   Vidaus degimo variklio naudingoji galia ir savitasis degalų suvartojimas

Matuojama taikant pakankamo dydžio variklio sukimosi dažnį, kad būtų galima tiksliai nustatyti galios, sukimo momento ir savitojo degalų suvartojimo kreives nuo gamintojo rekomenduojamos mažiausios iki didžiausios sukimosi dažnio vertės, kaip apibrėžta šios taisyklės 2.9 ir 2.11 punktuose.

Bandymams pateikto variklio pataisytosios vertės nesiskiria daugiau negu toliau lentelėje nurodytomis vertėmis ir ±10 %, kai matuojamas savitasis degalų suvartojimas.

| Variklio tipas | Vardinė naudingoji galia (sukimo momentas) [%] | Kiti kreivės matavimo taškai [%] | Leidžiamoji variklio sukimosi dažnio nuokrypa [%] |
| --- | --- | --- | --- |
| Bendrosios nuostatos | ± 5 | ± 10 | ± 5 |
| Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai su reguliatoriumi | ± 8 | ± 12 | ± 8 |
| Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai be reguliatoriaus | ± 8 | ± 20 | ± 8 |

Variklio tipas

Vardinė naudingoji galia (sukimo momentas) [%]

Kiti kreivės matavimo taškai [%]

Leidžiamoji variklio sukimosi dažnio nuokrypa [%]

Bendrosios nuostatos

± 5

± 10

± 5

Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai su reguliatoriumi

± 8

± 12

± 8

Benzinu varomi kibirkštinio uždegimo varikliai be reguliatoriaus

± 8

± 20

± 8

5.   REZULTATŲ VERTINIMAS

Jeigu 3 dalyje nurodyto antrojo ir (arba) trečiojo variklio naudingosios galios ir degalų suvartojimo matavimo rezultatai neatitinka 4 dalies reikalavimų, daroma išvada, kad gamyba neatitinka šios taisyklės reikalavimų, todėl turi būti taikomos šios taisyklės 7 dalies nuostatos.

---

7 PRIEDAS

ETALONINIŲ DEGALŲ TECHNINIAI DUOMENYS

1.   Suskystintų naftos dujų etaloninių degalų techniniai duomenys

| Parametras | Vienetas | A degalų ribinės vertės | B degalų ribinės vertės | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia | Mažiausia | Didžiausia |
| Variklio oktaninis skaičius | 1 | 92,5 (1) | | 92,5 | | EN 589 B priedas |
| Sudėtis: |
| C3 kiekis | % tūrio | 48 | 52 | 83 | 87 | |
| C4 kiekis | % tūrio | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |
| Alkenai | % tūrio | | 12 | | 14 | |
| Garavimo likutis | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41-015 |
| Bendras sieros kiekis | masės milijoninė dalis (1) | | 50 | | 50 | EN 24260 |
| Vandenilio sulfidas | — | | nėra | | nėra | ISO 8819 |
| Varinės juostelės korozija | klasifikavimas | | 1 klasė | | 1 klasė | ISO 6251 (2) |
| Vanduo, esant 0 °C | | | Nėra | | nėra | Vizuali apžiūra |

Parametras

Vienetas

A degalų ribinės vertės

B degalų ribinės vertės

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Mažiausia

Didžiausia

Variklio oktaninis skaičius

1

92,5 (1)

92,5

EN 589 B priedas

Sudėtis:

C3 kiekis

% tūrio

48

52

83

87

C4 kiekis

% tūrio

48

52

13

17

ISO 7941

Alkenai

% tūrio

12

14

Garavimo likutis

mg/kg

50

50

NFM 41-015

Bendras sieros kiekis

masės milijoninė dalis (1)

50

50

EN 24260

Vandenilio sulfidas

—

nėra

nėra

ISO 8819

Varinės juostelės korozija

klasifikavimas

1 klasė

1 klasė

ISO 6251 (2)

Vanduo, esant 0 °C

Nėra

nėra

Vizuali apžiūra

2.   Gamtinių dujų etaloninių degalų techniniai duomenys

Europos rinkoje yra dviejų tipų degalai:

| — | H tipas, kurio ribinės etaloninių degalų rūšys yra GR ir G23, |
| --- | --- |

—

H tipas, kurio ribinės etaloninių degalų rūšys yra GR ir G23,

| — | L tipas, kurio ribinės etaloninių degalų rūšys yra G23 ir G25. |
| --- | --- |

—

L tipas, kurio ribinės etaloninių degalų rūšys yra G23 ir G25.

Toliau apibendrinamos GR, G23 ir G25 rūšių etaloninių degalų charakteristikos:

| Etaloniniai degalai GR |
| --- |
| Charakteristikos | Vienetai | Pagrindas | Ribinės vertės | Bandymo metodas |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 87 | 84 | 89 | |
| Etanas | | 13 | 11 | 15 | |
| Likutis (3) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| Sieros kiekis | mg/m3
   (4) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etaloniniai degalai GR

Charakteristikos

Vienetai

Pagrindas

Ribinės vertės

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Sudėtis:

Metanas

87

84

89

Etanas

13

11

15

Likutis (3)

% mol

—

—

1

ISO 6974

Sieros kiekis

mg/m3
   (4)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etaloniniai degalai G23 |
| --- |
| Charakteristikos | Vienetai | Pagrindas | Ribinės vertės | Bandymo metodas |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 92,5 | 91,5 | 93,5 | |
| Likutis (5) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |
| Sieros kiekis | mg/m3
   (6) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etaloniniai degalai G23

Charakteristikos

Vienetai

Pagrindas

Ribinės vertės

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Sudėtis:

Metanas

92,5

91,5

93,5

Likutis (5)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

7,5

6,5

8,5

Sieros kiekis

mg/m3
   (6)

—

—

10

ISO 6326-5

| Etaloniniai degalai G25 |
| --- |
| Charakteristikos | Vienetai | Pagrindas | Ribinės vertės | Bandymo metodas |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Sudėtis: | | | | | |
| Metanas | | 86 | 84 | 88 | |
| Likutis (7) | % mol | — | — | 1 | ISO 6974 |
| N2 | | 14 | 12 | 16 | |
| Sieros kiekis | mg/m3
   (8) | — | — | 10 | ISO 6326-5 |

Etaloniniai degalai G25

Charakteristikos

Vienetai

Pagrindas

Ribinės vertės

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Sudėtis:

Metanas

86

84

88

Likutis (7)

% mol

—

—

1

ISO 6974

N2

14

12

16

Sieros kiekis

mg/m3
   (8)

—

—

10

ISO 6326-5

3.   Priverstinio uždegimo varikliams skirti etaloniniai degalai

| Parametras | Vienetas | Ribinės vertės (9) | Bandymo metodas | Paskelbimas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Tiriamasis oktaninis skaičius (RON) | | 95,0 | — | EN 25164 | 1993 |
| Variklinis oktaninis skaičius (MON) | | 85,0 | — | EN 25163 | 1993 |
| Tankis, esant 15 °C | kg/m3 | 748 | 775 | ISO 3675 | 1995 |
| Garų slėgis pagal Reidą | kPa | 56,0 | 95,0 | EN 12 | 1993 |
| Distiliavimas |
| — | pradinė virimo temperatūra |

Parametras

Vienetas

Ribinės vertės (9)

Bandymo metodas

Paskelbimas

Mažiausia

Didžiausia

Tiriamasis oktaninis skaičius (RON)

95,0

—

EN 25164

1993

Variklinis oktaninis skaičius (MON)

85,0

—

EN 25163

1993

Tankis, esant 15 °C

kg/m3

748

775

ISO 3675

1995

Garų slėgis pagal Reidą

kPa

56,0

95,0

EN 12

1993

Distiliavimas

—

pradinė virimo temperatūra

°C

24

40

EN-ISO 3405

1988

| — | išgarinta esant 100 °C temperatūrai |
| --- | --- |

—

išgarinta esant 100 °C temperatūrai

tūrio proc.

49,0

57,0

EN-ISO 3405

1988

| — | išgarinta 150 °C temperatūroje |
| --- | --- |

—

išgarinta 150 °C temperatūroje

tūrio proc.

81,0

87,0

EN-ISO 3405

1988

| — | galutinė virimo temperatūra |
| --- | --- |

—

galutinė virimo temperatūra

°C

190

215

EN-ISO 3405

1988

Likutis

proc.

—

2

EN-ISO 3405

Angliavandenilių analizė:

| — | alkenai |
| --- | --- |

—

alkenai

tūrio proc.

—

10

ASTM D 1319

1995

| — | aromatiniai junginiai |
| --- | --- |

—

aromatiniai junginiai

tūrio proc.

28,0

40,0

ASTM D 1319

1995

| — | benzenas |
| --- | --- |

—

benzenas

tūrio proc.

—

1,0

EN 12177

1998

| — | sočiosios riebiosios rūgštys |
| --- | --- |

—

sočiosios riebiosios rūgštys

—

Likutis

ASTM D 1319

1995

Anglies/vandenilio santykis

Ataskaita

Ataskaita

Atsparumas oksidacijai (10)

mn.

480

—

EN-ISO 7536

1996

Deguonies kiekis

proc. m/m

—

2,3

EN 1601

1997

Dervų kiekis

mg/ml

—

0,04

EN-ISO 6246

1997

Sieros kiekis (11)

mg/kg

—

100

pr. EN-ISO 14596

1998

Vario korozija esant 50°C

—

1

EN-ISO 2160

1995

Švino kiekis

g/l

—

0,005

EN 237

1996

Fosforo kiekis

g/l

—

0,0013

ASTM D 3231

1994

4.   Slėginio uždegimo varikliams skirti etaloniniai degalai (1)

1 lentelė
   (12)
   (22)

Žemės ir miškų ūkio traktorių ir ne keliais judančių mechanizmų etaloniniai degalai, skirti patvirtinto slėginio uždegimo (CI) tipo varikliams atitinkantiems D–G galios intervalus

| | Ribinės vertės ir vienetai (13) | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- |
| Cetaninis skaičius (15) | Ne mažiau kaip 45 (18)

  Ne daugiau kaip 50 | ISO 5165 |
| Tankis, esant 15 °C | Ne daugiau kaip 835 kg/m3

  Ne daugiau kaip 845 kg/m3
   (21) | ISO 3675, ASTM D 4052 |
| Distiliavimas (14) 95 % taške | Ne daugiau kaip 370 °C | ISO 3405 |
| Klampa, esant 40 °C | Mažiausia 2,5 mm2/s
  Didžiausia 3,5 mm2/s | ISO 3104 |
| Sieros kiekis | Ne daugiau kaip 0,1 % masės (20)

  Ne daugiau kaip 0,2 % masės (19) | ISO 8754, EN 24260 |
| Pliūpsnio temperatūra | Ne mažiau kaip 55 °C | ISO 2719 |
| Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra | Ne mažiau kaip –
  Ne daugiau kaip + 5 °C | EN 116 |
| Vario korozija | Ne daugiau kaip 1 | ISO 2160 |
| Anglies likutis pagal Konradsono metodą
  (10 proc. DR) | Ne daugiau kaip 0,3 % masės | ISO 10370 |
| Peleningumas | Ne daugiau kaip 0,01 % masės | ASTM D 482 (23) |
| Vandens kiekis | Ne daugiau kaip 0,05 % masės | ASTM D 95, D 1744 |
| Neutralizacijos (stiprių rūgščių) skaičius | Ne mažiau kaip 0,20 mg KOH/g | |
| Atsparumas oksidacijai (16) | Ne daugiau kaip 2,5 mg/100 ml | ASTM D 2274 |
| Priedai (17) | | |

Ribinės vertės ir vienetai (13)

Bandymo metodas

Cetaninis skaičius (15)

Ne mažiau kaip 45 (18)

Ne daugiau kaip 50

ISO 5165

Tankis, esant 15 °C

Ne daugiau kaip 835 kg/m3

Ne daugiau kaip 845 kg/m3
   (21)

ISO 3675, ASTM D 4052

Distiliavimas (14) 95 % taške

Ne daugiau kaip 370 °C

ISO 3405

Klampa, esant 40 °C

Mažiausia 2,5 mm2/s

Didžiausia 3,5 mm2/s

ISO 3104

Sieros kiekis

Ne daugiau kaip 0,1 % masės (20)

Ne daugiau kaip 0,2 % masės (19)

ISO 8754, EN 24260

Pliūpsnio temperatūra

Ne mažiau kaip 55 °C

ISO 2719

Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra

Ne mažiau kaip –

Ne daugiau kaip + 5 °C

EN 116

Vario korozija

Ne daugiau kaip 1

ISO 2160

Anglies likutis pagal Konradsono metodą

(10 proc. DR)

Ne daugiau kaip 0,3 % masės

ISO 10370

Peleningumas

Ne daugiau kaip 0,01 % masės

ASTM D 482 (23)

Vandens kiekis

Ne daugiau kaip 0,05 % masės

ASTM D 95, D 1744

Neutralizacijos (stiprių rūgščių) skaičius

Ne mažiau kaip 0,20 mg KOH/g

Atsparumas oksidacijai (16)

Ne daugiau kaip 2,5 mg/100 ml

ASTM D 2274

Priedai (17)

2 lentelė

Žemės ir miškų ūkio traktorių ir ne keliais judančių mechanizmų etaloniniai degalai, skirti patvirtinto slėginio uždegimo (CI) tipo varikliams, atitinkantiems H–K galios intervalus

| Parametras | Vienetas | Ribinės vertės (24) | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Cetaninis skaičius (25) | | 52,0 | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tankis, esant 15 °C | kg/m3 | 833 | 837 | EN-ISO 3675 |
| Distiliavimas: |
| esant 50 % taškui | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| esant 95 % taškui | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Virimo pabaigos taškas | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Pliūpsnio temperatūra | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Klampa, esant 40 °C | mm2/s | 2,5 | 3,5 | EN-ISO 3104 |
| Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai | proc. m/m | 3,0 | 6,0 | EN 391 |
| Sieros kiekis (26) | mg/kg | — | 300 | ASTM D 5453 |
| Vario korozija | | — | 1 klasė | EN-ISO 2160 |
| Anglies likutis, nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliacijos likučio) | proc. m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Peleningumas | proc. m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vandens kiekis | proc. m/m | — | 0,05 | EN-ISO 12937 |
| Neutralizacijos (stiprių rūgščių) skaičius | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Atsparumas oksidacijai (27) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |

Parametras

Vienetas

Ribinės vertės (24)

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Cetaninis skaičius (25)

52,0

54,0

EN-ISO 5165

Tankis, esant 15 °C

kg/m3

833

837

EN-ISO 3675

Distiliavimas:

esant 50 % taškui

°C

245

—

EN-ISO 3405

esant 95 % taškui

°C

345

350

EN-ISO 3405

Virimo pabaigos taškas

°C

—

370

EN-ISO 3405

Pliūpsnio temperatūra

°C

55

—

EN 22719

Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra

°C

—

– 5

EN 116

Klampa, esant 40 °C

mm2/s

2,5

3,5

EN-ISO 3104

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai

proc. m/m

3,0

6,0

EN 391

Sieros kiekis (26)

mg/kg

—

300

ASTM D 5453

Vario korozija

—

1 klasė

EN-ISO 2160

Anglies likutis, nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliacijos likučio)

proc. m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Peleningumas

proc. m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vandens kiekis

proc. m/m

—

0,05

EN-ISO 12937

Neutralizacijos (stiprių rūgščių) skaičius

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Atsparumas oksidacijai (27)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

3 lentelė

Žemės ir miškų ūkio traktorių ir ne keliais judančių mechanizmų etaloniniai degalai, skirti patvirtinto CI tipo varikliams, atitinkantiems L–R galios intervalus

| Parametras | Vienetas | Ribinės vertės (28) | Bandymo metodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiausia | Didžiausia |
| Cetaninis skaičius (29) | | | 54,0 | EN-ISO 5165 |
| Tankis, esant 15 °C | kg/m3 | 833 | 865 | EN-ISO 3675 |
| Distiliavimas: |
| esant 50 % taškui | °C | 245 | — | EN-ISO 3405 |
| esant 95 % taškui | °C | 345 | 350 | EN-ISO 3405 |
| Virimo pabaigos taškas | °C | — | 370 | EN-ISO 3405 |
| Pliūpsnio temperatūra | °C | 55 | — | EN 22719 |
| Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra | °C | — | – 5 | EN 116 |
| Klampa, esant 40 °C | mm2/s | 2,3 | 3,3 | EN-ISO 3104 |
| Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai | proc. m/m | 3,0 | 6,0 | EN 391 |
| Sieros kiekis (30) | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |
| Vario korozija | | — | 1 klasė | EN-ISO 2160 |
| Anglies likutis, nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliacijos likučio) | proc. m/m | — | 0,2 | EN-ISO 10370 |
| Peleningumas | proc. m/m | — | 0,01 | EN-ISO 6245 |
| Vandens kiekis | proc. m/m | — | 0,02 | EN-ISO 12937 |
| Neutralizacijos (stiprių rūgščių) skaičius | mg KOH/g | — | 0,02 | ASTM D 974 |
| Atsparumas oksidacijai (31) | mg/ml | — | 0,025 | EN-ISO 12205 |
| Tepimo geba (HFRR dilimo įbrėžimo skersmuo esant 60 °C) | μm | — | 400 | CEC F-06-A-96 |
| Riebiųjų rūgščių metilo esteris (FAME) | draudžiama |

Parametras

Vienetas

Ribinės vertės (28)

Bandymo metodas

Mažiausia

Didžiausia

Cetaninis skaičius (29)

54,0

EN-ISO 5165

Tankis, esant 15 °C

kg/m3

833

865

EN-ISO 3675

Distiliavimas:

esant 50 % taškui

°C

245

—

EN-ISO 3405

esant 95 % taškui

°C

345

350

EN-ISO 3405

Virimo pabaigos taškas

°C

—

370

EN-ISO 3405

Pliūpsnio temperatūra

°C

55

—

EN 22719

Šaltojo filtro užsikimšimo temperatūra

°C

—

– 5

EN 116

Klampa, esant 40 °C

mm2/s

2,3

3,3

EN-ISO 3104

Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai

proc. m/m

3,0

6,0

EN 391

Sieros kiekis (30)

mg/kg

—

10

ASTM D 5453

Vario korozija

—

1 klasė

EN-ISO 2160

Anglies likutis, nustatytas Konradsono metodu (10 % distiliacijos likučio)

proc. m/m

—

0,2

EN-ISO 10370

Peleningumas

proc. m/m

—

0,01

EN-ISO 6245

Vandens kiekis

proc. m/m

—

0,02

EN-ISO 12937

Neutralizacijos (stiprių rūgščių) skaičius

mg KOH/g

—

0,02

ASTM D 974

Atsparumas oksidacijai (31)

mg/ml

—

0,025

EN-ISO 12205

Tepimo geba (HFRR dilimo įbrėžimo skersmuo esant 60 °C)

μm

—

400

CEC F-06-A-96

Riebiųjų rūgščių metilo esteris (FAME)

draudžiama

---

(1)  Vertė turi būti nustatyta standartinėmis sąlygomis: esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

(2)  Jeigu bandinyje yra korozijos inhibitorių ar kitų cheminių medžiagų, dėl kurių sumažėja bandinio korozinis poveikis varinei plokštelei, gali būti, kad šiuo būdu nepavyks tiksliai nustatyti, ar yra koroziją sukeliančių medžiagų. Todėl draudžiama pridėti minėtų junginių, stengiantis paveikti bandymo rezultatus.

(3)  Inertinės dujos +C2+

(4)  Vertė turi būti nustatyta standartinėmis sąlygomis: esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

(5)  Inertinės dujos (ne N2) +C2 +C2+.

(6)  Vertė turi būti nustatyta standartinėmis sąlygomis: esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

(7)  Inertinės dujos (ne N2) +C2 +C2+.

(8)  Vertė turi būti nustatyta standartinėmis sąlygomis: esant 293,2 K (20 °C) temperatūrai ir 101,3 kPa slėgiui.

(9)  Specifikacijose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes buvo taikomos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo atsižvelgta į mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertę, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuriamumas). Nepaisant šio mato, būtino techniniais sumetimais, degalų gamintojas vis dėlto turi siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jei nustatyta didžiausia vertė lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausia ir mažiausia ribos. Jeigu reikėtų nustatyti, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turi būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(10)  Degaluose gali būti antioksidacinių priedų ir metalų dezaktyvatorių, kurie paprastai naudojami benzino distiliavimo srautui stabilizuoti, bet į degalus neturi būti pridėta valymo ir (arba) sklaidymo priedų ir tirpiklinių alyvų.

(11)  Užregistruojamas tikrasis sieros kiekis degaluose.

(12)  Jeigu reikia apskaičiuoti variklio ar transporto priemonės šiluminį efektyvumą, degalų kaloringumo vertė gali būti apskaičiuota pagal šią formulę:

Savitoji energija (šilumingumas) (naudingoji) MJ/kg = (46,423 – 8,792 * d2 + 3,17 * d) * (1 – (x + y + s)) + 9,42 * s – 2,499 * x

Čia:

| d | – | tankis, esant 288 K (15 °C) temperatūrai; |
| --- | --- | --- |
| x | – | vandens masės dalis (%, padalyta iš 100); |
| y | – | pelenų masės dalis (%, padalyta iš 100); |
| s | – | sieros masės dalis (%, padalyta iš 100). |

d

–

tankis, esant 288 K (15 °C) temperatūrai;

x

–

vandens masės dalis (%, padalyta iš 100);

y

–

pelenų masės dalis (%, padalyta iš 100);

s

–

sieros masės dalis (%, padalyta iš 100).

(13)  Specifikacijoje nurodytos tikrosios vertės. Jų ribinės vertės nustatytos pagal standarto ASTMD D 4259 „Naftos produktų kokybės aptarimo pagrindo nustatymas“ (angl. „Defining a Basis for Petroleum Product Quality Disputes“) normas, o mažiausioji vertė nustatyta atsižvelgiant į mažiausią 2R dydžio skirtumą virš nulio; nustatant didžiausią ir mažiausią vertę, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuriamumas).

Nepaisant šio mato, būtino statistiniais sumetimais, kuro gamintojas turėtų vis dėlto siekti nulinės vertės, jei nustatyta didžiausia vertė yra lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausių ir mažiausių verčių ribos. Jei reikia išsiaiškinti klausimus, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(14)  Nurodyti skaičiai reiškia išgarintą kiekį (surinktas kiekis % + nuostolių kiekis %).

(15)  Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavimo. Tačiau kilus ginčui tarp degalų tiekėjo ir vartotojo, jį galima spręsti taikant standarto ISO 4259 sąlygas ir atliekant užtektinai reikiamam tikslumui užtikrinti būtinų pakartotinių matavimų, užuot taikius pavienes vertes.

(16)  Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tikėtina, kad laikymo trukmė bus ribota. Dėl laikymo sąlygų ir trukmės reikėtų pasitarti su tiekėju.

(17)  Šie degalai turėtų būti sudaryti tik tiesioginių frakcijų ir krekinguoto angliavandenilių distiliato komponentų pagrindu; leidžiama desulfuracija. Juose neturi būti jokių metalų priedų ar cetaninio skaičiaus gerinimo priedų.

(18)  Leidžiamos mažesnės vertės, tačiau tokiu atveju turi būti praneštas naudojamų etaloninių degalų cetaninis skaičius.

(19)  Leidžiamos didesnės vertės, tačiau tokiu atveju turi būti praneštas naudojamų etaloninių degalų sieros kiekis.

(20)  Turi būti atliekama nuolatinė peržiūra, atsižvelgiant į rinkose vyraujančias tendencijas. Kad, pareiškėjui paprašius, būtų galima suteikti pradinį variklio be išmetamųjų dujų baigiamojo apdorojimo įtaiso patvirtinimą, leidžiamas mažiausias sieros masės kiekis turi būti 0,050 %, tad tokiu atveju išmatuota kietųjų dalelių koncentracija turi būti pataisyta ją padidinant iki vidutinės vertės, kuri nominaliai apibrėžiama sieros kiekiui degaluose (0,150 % masės) taikant šią lygtį:

PTadj = PT + [SFC * 0.0917 * (NSLF – FSF)]

Čia:

| PTadj | = | patikslinta PT vertė (g/kWh); |
| --- | --- | --- |
| PT | = | matuojama svorinė savitoji išmetamų kietųjų dalelių kiekio vertė (g/kWh) |
| SFC | = | svorinis savitasis degalų suvartojimas (g/kWh), apskaičiuojamas pagal toliau pateiktą formulę |
| NSLF | = | specifikacijose nustatytas vardinio sieros kiekio masės dalies vidurkis (t. y. 0,15 %/100) |
| FSF | = | sieros kiekio degaluose masės dalis (%/100) |

PTadj

=

patikslinta PT vertė (g/kWh);

PT

=

matuojama svorinė savitoji išmetamų kietųjų dalelių kiekio vertė (g/kWh)

SFC

=

svorinis savitasis degalų suvartojimas (g/kWh), apskaičiuojamas pagal toliau pateiktą formulę

NSLF

=

specifikacijose nustatytas vardinio sieros kiekio masės dalies vidurkis (t. y. 0,15 %/100)

FSF

=

sieros kiekio degaluose masės dalis (%/100)

Svertinio savitojo degalų suvartojimo apskaičiavimo lygtis:

Formula

Čia:

Pi = Pm,i + PAE,i

Vadovaujantis šios taisyklės 6 dalimi, siekiant užtikrinti gamybos vertinimo atitiktį, reikia laikytis reikalavimų naudoti etaloninius degalus, kurių sieros kiekis atitinka mažiausią (didžiausią) 0,1 % (0,2 %) masės koncentraciją.

(21)  Leidžiamos didesnės vertės (iki 855 kg/m3), tačiau tokiu atveju turi būti nurodytas naudojamų etaloninių degalų tankis. Vadovaujantis šios taisyklės 6 dalimi, siekiant užtikrinti gamybos atitikties vertinimą, laikomasi reikalavimų naudoti etaloninius degalus, kurie atitinka mažiausiąją (didžiausiąją) 835 kg/m3 (845 kg/m3) masės koncentraciją.

(22)  Turi būti atliekama nuolatinė degalų charakteristikų ir ribinių verčių peržiūra, atsižvelgiant į rinkose vyraujančias tendencijas.

(23)  Nuo įgyvendinimo dienos turi būti pakeista standartu EN/ISO 6245.

(24)  Specifikacijose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes buvo taikomos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertę, mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuriamumas).

Nepaisant šios priemonės, kuri būtina dėl techninių priežasčių, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jeigu didžiausia nustatyta vertė yra 2R, ir kad ta vertė būtų lygi vidutinei vertei tuo atveju, kai nurodoma didžiausia ir mažiausia vertė. Jei reikia išsiaiškinti klausimus, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(25)  Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavimų. Tačiau, jeigu tarp degalų tiekėjo ir vartotojo kyla ginčas, jį sprendžiant galima taikyti standarto ISO 4259 sąlygas, jeigu reikiamam tikslumui užtikrinti taikomi ne pavieniai nustatymai, o pakankamas kartotinių matavimų skaičius.

(26)  Užregistruojamas tikrasis sieros kiekis bandymų degaluose.

(27)  Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tikėtina, kad laikymo trukmė bus ribota. Dėl laikymo sąlygų ir trukmės reikėtų pasitarti su tiekėju.

(28)  Specifikacijose nurodytos tikrosios vertės. Nustatant jų ribines vertes buvo taikomos standarto ISO 4259 „Naftos produktai. Bandymo metodų tikslumo duomenų nustatymas ir taikymas“ sąlygos, o nustatant mažiausią vertę buvo atsižvelgta į mažiausią teigiamą skirtumą 2R. nustatant didžiausią ir mažiausią vertę,mažiausias skirtumas yra 4R (R – atkuriamumas).

Nepaisant šios priemonės, kuri būtina dėl techninių priežasčių, degalų gamintojas vis dėlto turėtų siekti, kad vertė būtų lygi nuliui, jeigu didžiausia nustatyta vertė yra 2R, ir kad ta vertė būtų lygi vidutinei vertei tuo atveju, kai nurodoma didžiausia ir mažiausia vertė. Jei reikia išsiaiškinti klausimus, ar degalai atitinka specifikacijų reikalavimus, turėtų būti taikomos standarto ISO 4259 sąlygos.

(29)  Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausio 4R intervalo reikalavimų. Tačiau kilus ginčui tarp degalų tiekėjo ir naudotojo, jį galima spręsti taikant standarto ISO 4259 sąlygas, jei vietoj pavienių nustatymų atliekamas pakankamas skaičius matavimų reikiamam tikslumui pasiekti.

(30)  Užregistruojamas tikrasis sieros kiekis I tipo bandymų degaluose.

(31)  Nors atsparumas oksidacijai yra kontroliuojamas, tikėtina, kad laikymo trukmė bus ribota. Dėl laikymosąlygų ir trukmės reikėtų pasitarti su tiekėju.

---