# Úradný vestník C 172/2015

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 172 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5827. mája 2015 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 172

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5827. mája 2015

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európska komisia |
| 2015/C 172/01 | Stanovisko Komisie z 22. mája 2015 k zmenenému plánu ukladania rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z manipulačnej budovy zariadenia CIRES vo Francúzsku | 1 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európska komisia

2015/C 172/01

Stanovisko Komisie z 22. mája 2015 k zmenenému plánu ukladania rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z manipulačnej budovy zariadenia CIRES vo Francúzsku

1

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2015/C 172/02 | Závery Rady o posilňovaní medziodvetvovej politickej spolupráce s cieľom účinne riešiť sociálno-ekonomické výzvy, ktorým čelia mladí ľudia | 3 |
| 2015/C 172/03 | Závery Rady o maximalizácii úlohy amatérskeho športu pri rozvíjaní prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi | 8 |
| 2015/C 172/04 | Závery Rady o presahovaní oblasti kultúry a tvorivej oblasti s cieľom podnecovať inováciu, hospodársku udržateľnosť a sociálnu inklúziu | 13 |
| 2015/C 172/05 | Závery Rady o úlohe vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania pri podpore tvorivosti, inovačnosti a digitálnej kompetencie | 17 |
| 2015/C 172/06 | Oznámenie určené osobám a subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a v nariadení Rady (EÚ) č. 204/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi | 22 |
| | Európska komisia |
| 2015/C 172/07 | Výmenný kurz eura | 23 |
| 2015/C 172/08 | Výmenný kurz eura | 24 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2015/C 172/02

Závery Rady o posilňovaní medziodvetvovej politickej spolupráce s cieľom účinne riešiť sociálno-ekonomické výzvy, ktorým čelia mladí ľudia

3

2015/C 172/03

Závery Rady o maximalizácii úlohy amatérskeho športu pri rozvíjaní prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi

8

2015/C 172/04

Závery Rady o presahovaní oblasti kultúry a tvorivej oblasti s cieľom podnecovať inováciu, hospodársku udržateľnosť a sociálnu inklúziu

13

2015/C 172/05

Závery Rady o úlohe vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania pri podpore tvorivosti, inovačnosti a digitálnej kompetencie

17

2015/C 172/06

Oznámenie určené osobám a subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a v nariadení Rady (EÚ) č. 204/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

22

Európska komisia

2015/C 172/07

Výmenný kurz eura

23

2015/C 172/08

Výmenný kurz eura

24

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európska komisia

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/1

---

STANOVISKO KOMISIE

z 22. mája 2015

k zmenenému plánu ukladania rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z manipulačnej budovy zariadenia CIRES vo Francúzsku

(Iba francúzske znenie je autentické)

(2015/C 172/01)

Posúdenie uvedené ďalej sa vykonáva podľa ustanovení Zmluvy o Euratome bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek ďalšie posúdenia uskutočňované podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie a povinnosti vyplývajúce z nej a zo sekundárnych právnych predpisov (1).

Európskej komisii boli 16. decembra 2014 v súlade s článkom 37 Zmluvy o Euratome doručené všeobecné údaje týkajúce sa zmeneného plánu ukladania rádioaktívneho odpadu pochádzajúceho z manipulačnej budovy zariadenia CIRES, ktoré zaslala francúzska vláda.

Na základe týchto údajov a po porade so skupinou odborníkov Komisia vypracovala toto stanovisko:

| 1. | Vzdialenosť lokality od hranice s najbližším členským štátom, v tomto prípade s Belgickom, je 138 km. |
| --- | --- |

1.

Vzdialenosť lokality od hranice s najbližším členským štátom, v tomto prípade s Belgickom, je 138 km.

| 2. | Súčasťou zmeneného plánu je zvýšenie prevádzkovej kapacity závodu, ktoré si vyžaduje vyššie predpísané limity vypúšťania vzduchom šíriteľných rádioaktívnych látok. |
| --- | --- |

2.

Súčasťou zmeneného plánu je zvýšenie prevádzkovej kapacity závodu, ktoré si vyžaduje vyššie predpísané limity vypúšťania vzduchom šíriteľných rádioaktívnych látok.

| 3. | Za bežných prevádzkových podmienok je nepravdepodobné, že by tento zmenený plán spôsobil takú expozíciu obyvateľstva v inom členskom štáte, ktorá by bola zo zdravotného hľadiska významná z hľadiska limitov dávok stanovenej v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

3.

Za bežných prevádzkových podmienok je nepravdepodobné, že by tento zmenený plán spôsobil takú expozíciu obyvateľstva v inom členskom štáte, ktorá by bola zo zdravotného hľadiska významná z hľadiska limitov dávok stanovenej v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).

| 4. | V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ku ktorému môže dôjsť po havárii typu a rozsahu, ktoré sú uvedené v zmenenom pláne, by dávky, ktorých účinkom by bolo pravdepodobne vystavené obyvateľstvo iného členského štátu neboli zo zdravotného hľadiska významné z hľadiska referenčných úrovní stanovených v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom). |
| --- | --- |

4.

V prípade neplánovaného uvoľnenia rádioaktívnych látok, ku ktorému môže dôjsť po havárii typu a rozsahu, ktoré sú uvedené v zmenenom pláne, by dávky, ktorých účinkom by bolo pravdepodobne vystavené obyvateľstvo iného členského štátu neboli zo zdravotného hľadiska významné z hľadiska referenčných úrovní stanovených v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).

Záverečné stanovisko Komisie znie, že realizácia zmeneného plánu ukladania rádioaktívneho odpadu v akejkoľvek podobe pochádzajúceho z manipulačnej budovy zariadenia CIRES vo Francúzsku, by pri bežnej prevádzke ani v prípade havárie takého typu a rozsahu, ktoré sú uvedené vo všeobecných údajoch, nemala spôsobiť rádioaktívnu kontamináciu vody, pôdy ani ovzdušia iného členského štátu, ktorá by bola zo zdravotného hľadiska významná z hľadiska ustanovení v nových základných bezpečnostných normách (smernica 2013/59/Euratom).

V Bruseli 22. mája 2015

Za Komisiu

Miguel ARIAS CAÑETE

člen Komisie

---

(1)  Napríklad podľa Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mali podrobnejšie posúdiť environmentálne aspekty. Komisia by chcela orientačne poukázať na ustanovenia smernice 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie, smernice 2001/42/ES o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie, ako aj na smernicu 92/43/EHS o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín a smernicu 2000/60/ES, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva.

1

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/3

---

Závery Rady o posilňovaní medziodvetvovej politickej spolupráce s cieľom účinne riešiť sociálno-ekonomické výzvy, ktorým čelia mladí ľudia

(2015/C 172/02)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC POLITICKÉ SÚVISLOSTI TEJTO OTÁZKY, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V PRÍLOHE, A NAJMÄ:

| 1. | Celkové ciele stratégie Európa 2020 a jednotlivé ciele členských štátov zamerané na zvýšenie zamestnanosti mladých ľudí, zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšenie účasti na terciárnom vzdelávaní sú osobitne dôležité pre mladých ľudí a ich sociálno-ekonomickú situáciu. |
| --- | --- |

1.

Celkové ciele stratégie Európa 2020 a jednotlivé ciele členských štátov zamerané na zvýšenie zamestnanosti mladých ľudí, zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšenie účasti na terciárnom vzdelávaní sú osobitne dôležité pre mladých ľudí a ich sociálno-ekonomickú situáciu.

| 2. | V obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže na roky 2010 – 2018 (1) sa zdôrazňuje potreba prijať iniciatívy, ktoré umožnia medziodvetvový prístup a náležité zohľadnenie otázok súvisiacich s mládežou pri tvorbe, vykonávaní a hodnotení politík a činností v iných oblastiach politiky, ktoré majú významný vplyv na život mladých ľudí. |
| --- | --- |

2.

V obnovenom rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže na roky 2010 – 2018 (1) sa zdôrazňuje potreba prijať iniciatívy, ktoré umožnia medziodvetvový prístup a náležité zohľadnenie otázok súvisiacich s mládežou pri tvorbe, vykonávaní a hodnotení politík a činností v iných oblastiach politiky, ktoré majú významný vplyv na život mladých ľudí.

| 3. | Jednou z troch hlavných priorít stanovených v súčasnom pracovnom pláne EÚ pre mládež na roky 2014 – 2015 (2) je posilnená spolupráca medzi odvetviami v rámci stratégií EÚ. |
| --- | --- |

3.

Jednou z troch hlavných priorít stanovených v súčasnom pracovnom pláne EÚ pre mládež na roky 2014 – 2015 (2) je posilnená spolupráca medzi odvetviami v rámci stratégií EÚ.

| 4. | V záveroch Rady o maximalizácii potenciálu politiky v oblasti mládeže pri plnení cieľov stratégie Európa 2020 (3) sa zdôrazňuje, že medzisektorová a medziinštitucionálna koordinácia má kľúčový význam pri vykonávaní účinnej politiky v oblasti mládeže a pri napĺňaní cieľov stratégie Európa 2020 pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

4.

V záveroch Rady o maximalizácii potenciálu politiky v oblasti mládeže pri plnení cieľov stratégie Európa 2020 (3) sa zdôrazňuje, že medzisektorová a medziinštitucionálna koordinácia má kľúčový význam pri vykonávaní účinnej politiky v oblasti mládeže a pri napĺňaní cieľov stratégie Európa 2020 pre mladých ľudí.

UVEDOMUJÚC SI:

| 5. | Pokračujúce sociálno-ekonomické výzvy, ktorým v súčasnosti čelia mladí ľudia v Európskej únii vrátane vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí (4) a ich sociálnych dôsledkov, ktoré si vyžadujú účinné medziodvetvové politické reakcie. |
| --- | --- |

5.

Pokračujúce sociálno-ekonomické výzvy, ktorým v súčasnosti čelia mladí ľudia v Európskej únii vrátane vysokej miery nezamestnanosti mladých ľudí (4) a ich sociálnych dôsledkov, ktoré si vyžadujú účinné medziodvetvové politické reakcie.

DOMNIEVA SA, ŽE:

| 6. | Silná a viditeľná, dobre vymedzená a koordinovaná politika v oblasti mládeže má veľký potenciál priniesť pridanú hodnotu pre medziodvetvovú politickú spoluprácu. Môže to zároveň viesť k pozitívnym výsledkom pre mladých ľudí, ktorí budú využívať synergie takejto spolupráce. |
| --- | --- |

6.

Silná a viditeľná, dobre vymedzená a koordinovaná politika v oblasti mládeže má veľký potenciál priniesť pridanú hodnotu pre medziodvetvovú politickú spoluprácu. Môže to zároveň viesť k pozitívnym výsledkom pre mladých ľudí, ktorí budú využívať synergie takejto spolupráce.

| 7. | Oblasť mládeže môže riešiť problémy takým spôsobom, akým to žiadne iné oblasti nedokážu. Môže ponúknuť poznatky a dôkazy týkajúce sa rôznych otázok ovplyvňujúcich mladých ľudí, zasiahnuť väčší počet mladých ľudí vrátane tých, ktorí majú menej príležitostí, a môže ponúknuť pružný prístup k riešeniu potrieb mladých ľudí, ktorý je na nich orientovaný, je holistický, inovačný a bez predsudkov. |
| --- | --- |

7.

Oblasť mládeže môže riešiť problémy takým spôsobom, akým to žiadne iné oblasti nedokážu. Môže ponúknuť poznatky a dôkazy týkajúce sa rôznych otázok ovplyvňujúcich mladých ľudí, zasiahnuť väčší počet mladých ľudí vrátane tých, ktorí majú menej príležitostí, a môže ponúknuť pružný prístup k riešeniu potrieb mladých ľudí, ktorý je na nich orientovaný, je holistický, inovačný a bez predsudkov.

ZDÔRAZŇUJE, ŽE:

| 8. | Napriek tomu, že na posilnenie spolupráce medzi odvetviami na všetkých úrovniach by sa mali pripraviť systematické prístupy, je veľmi dôležité sústrediť sa na riešenie konkrétnych a naliehavých sociálno-ekonomických výziev, ktorým v súčasnosti čelia mladí ľudia. |
| --- | --- |

8.

Napriek tomu, že na posilnenie spolupráce medzi odvetviami na všetkých úrovniach by sa mali pripraviť systematické prístupy, je veľmi dôležité sústrediť sa na riešenie konkrétnych a naliehavých sociálno-ekonomických výziev, ktorým v súčasnosti čelia mladí ľudia.

| 9. | Medziodvetvový prístup k politike v oblasti mládeže je dôležitý nielen preto, že má ponúknuť účinnejšie riešenie sociálno-ekonomických výziev, ale aj zabezpečiť politické reakcie, ktorých cieľom je napĺňať potreby všetkých mladých ľudí. |
| --- | --- |

9.

Medziodvetvový prístup k politike v oblasti mládeže je dôležitý nielen preto, že má ponúknuť účinnejšie riešenie sociálno-ekonomických výziev, ale aj zabezpečiť politické reakcie, ktorých cieľom je napĺňať potreby všetkých mladých ľudí.

| 10. | Hodnota a prínos úlohy, ktorú má oblasť mládeže, by sa mali výrazne prezentovať a uznávať, aby sa táto úloha v spolupráci s inými oblasťami maximalizovala. |
| --- | --- |

10.

Hodnota a prínos úlohy, ktorú má oblasť mládeže, by sa mali výrazne prezentovať a uznávať, aby sa táto úloha v spolupráci s inými oblasťami maximalizovala.

URČUJE, S NÁLEŽITÝM ZRETEĽOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY, NASLEDUJÚCE PRIORITY S CIEĽOM POSILNIŤ MEDZIODVETVOVÚ POLITIKU V OBLASTI MLÁDEŽE NA RIEŠENIE SOCIÁLNO-EKONOMICKÝCH VÝZIEV MLADÝCH ĽUDÍ:

| I. | Rozvíjať, vykonávať a hodnotiť systémový prístup k medziodvetvovej politike v oblasti mládeže |
| --- | --- |

I.

ČLENSKÉ ŠTÁTY SA VYZÝVAJÚ, ABY:

| 11. | Posilnili inštitucionálnu spoluprácu vrátane zvýšenej komunikácie a výmeny informácií na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby sa otázky týkajúce sa mládeže v plnej miere zohľadnili pri tvorbe, vykonávaní a hodnotení politík v iných politických oblastiach, ako je napríklad vzdelávanie a odborná príprava, zamestnanosť, zdravie a dobré životné podmienky, sociálna politika, územné plánovanie, šport a kultúra, ktoré majú vplyv na sociálno-ekonomickú situáciu mladých ľudí. |
| --- | --- |

11.

Posilnili inštitucionálnu spoluprácu vrátane zvýšenej komunikácie a výmeny informácií na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni s cieľom zabezpečiť, aby sa otázky týkajúce sa mládeže v plnej miere zohľadnili pri tvorbe, vykonávaní a hodnotení politík v iných politických oblastiach, ako je napríklad vzdelávanie a odborná príprava, zamestnanosť, zdravie a dobré životné podmienky, sociálna politika, územné plánovanie, šport a kultúra, ktoré majú vplyv na sociálno-ekonomickú situáciu mladých ľudí.

| 12. | Pri príprave politiky v oblasti mládeže na miestnej, regionálnej aj vnútroštátnej úrovni zapojili všetky relevantné odvetvia v horizontálnej aj vertikálnej štruktúre správy. |
| --- | --- |

12.

Pri príprave politiky v oblasti mládeže na miestnej, regionálnej aj vnútroštátnej úrovni zapojili všetky relevantné odvetvia v horizontálnej aj vertikálnej štruktúre správy.

| 13. | Zvážili zavedenie všeobecných stratégií zameraných na mládež, ktoré spájajú relevantné politické opatrenia, ktorými sa riešia otázky, ktorým mladí ľudia čelia, a v prípade potreby konzultovali s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami a zapojili ich do tohto procesu. |
| --- | --- |

13.

Zvážili zavedenie všeobecných stratégií zameraných na mládež, ktoré spájajú relevantné politické opatrenia, ktorými sa riešia otázky, ktorým mladí ľudia čelia, a v prípade potreby konzultovali s mladými ľuďmi a mládežníckymi organizáciami a zapojili ich do tohto procesu.

| 14. | Využili existujúce mechanizmy alebo zvážili vytvorenie nových mechanizmov na monitorovanie situácie mladých ľudí a pracovali na politikách založených na dôkazoch a poznatkoch, ktoré integrujú údaje a výsledky výskumu do rozvoja politiky v mnohých odvetviach a to aj pri návrhu konkrétnych politických opatrení. |
| --- | --- |

14.

Využili existujúce mechanizmy alebo zvážili vytvorenie nových mechanizmov na monitorovanie situácie mladých ľudí a pracovali na politikách založených na dôkazoch a poznatkoch, ktoré integrujú údaje a výsledky výskumu do rozvoja politiky v mnohých odvetviach a to aj pri návrhu konkrétnych politických opatrení.

KOMISIA SA VYZÝVA, ABY:

| 15. | Pravidelne informovala Radu a jej prípravné orgány o kľúčových politických dokumentoch a iniciatívach na úrovni EÚ, ktoré ovplyvňujú sociálno-ekonomickú situáciu mladých ľudí. |
| --- | --- |

15.

Pravidelne informovala Radu a jej prípravné orgány o kľúčových politických dokumentoch a iniciatívach na úrovni EÚ, ktoré ovplyvňujú sociálno-ekonomickú situáciu mladých ľudí.

| 16. | Zvážila, ako by sa pri riešení výziev, ktorým mladí ľudia čelia, a vypracovávaní konkrétnych medziodvetvových opatrení mal efektívne uplatniť nový koordinovaný prístup Komisie založený na združovaní politík. |
| --- | --- |

16.

Zvážila, ako by sa pri riešení výziev, ktorým mladí ľudia čelia, a vypracovávaní konkrétnych medziodvetvových opatrení mal efektívne uplatniť nový koordinovaný prístup Komisie založený na združovaní politík.

| 17. | Zhodnotila prostredníctvom správy EÚ o mládeži alebo iných relevantných nástrojov, ako sa otázky týkajúce sa mládeže zohľadňujú v iných politických oblastiach, ktoré majú významný vplyv na život mladých ľudí. |
| --- | --- |

17.

Zhodnotila prostredníctvom správy EÚ o mládeži alebo iných relevantných nástrojov, ako sa otázky týkajúce sa mládeže zohľadňujú v iných politických oblastiach, ktoré majú významný vplyv na život mladých ľudí.

| 18. | Ďalej prispievala k rozvoju politiky založenej na dôkazoch tým, že navrhne výskumné projekty v spolupráci s inými relevantnými politickými oblasťami. |
| --- | --- |

18.

Ďalej prispievala k rozvoju politiky založenej na dôkazoch tým, že navrhne výskumné projekty v spolupráci s inými relevantnými politickými oblasťami.

ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIA SA VYZÝVAJÚ, ABY:

| 19. | Plánovali medziodvetvový prístup ako jednu zo zásad vykonávania v rámci budúcej politiky v oblasti mládeže na úrovni EÚ, a to aj v prípadnom budúcom pracovnom pláne EÚ pre mládež, a plánovali konkrétne medziodvetvové opatrenia v rámci pre spoluprácu v oblasti mládeže po roku 2018. |
| --- | --- |

19.

Plánovali medziodvetvový prístup ako jednu zo zásad vykonávania v rámci budúcej politiky v oblasti mládeže na úrovni EÚ, a to aj v prípadnom budúcom pracovnom pláne EÚ pre mládež, a plánovali konkrétne medziodvetvové opatrenia v rámci pre spoluprácu v oblasti mládeže po roku 2018.

| 20. | Zintenzívnili medziodvetvovú spoluprácu tým, že v plnej miere využijú možnosti programu Erasmus+ vrátane príležitostí určených na podporu reformy politík. |
| --- | --- |

20.

Zintenzívnili medziodvetvovú spoluprácu tým, že v plnej miere využijú možnosti programu Erasmus+ vrátane príležitostí určených na podporu reformy politík.

| 21. | Zbierali dôkazy získané v rámci expertných skupín ustanovených v pracovnom pláne EÚ pre mládež o tom, ako medziodvetvová politická spolupráca môže viesť k pozitívnym výsledkom a účinkom presahovania do iných oblastí spoločnosti a zároveň využívať synergetické účinky intenzívnejšej spolupráce. |
| --- | --- |

21.

Zbierali dôkazy získané v rámci expertných skupín ustanovených v pracovnom pláne EÚ pre mládež o tom, ako medziodvetvová politická spolupráca môže viesť k pozitívnym výsledkom a účinkom presahovania do iných oblastí spoločnosti a zároveň využívať synergetické účinky intenzívnejšej spolupráce.

| 22. | Pri príprave správy EÚ o mládeži podporovali spoluprácu s inými oblasťami politiky, a zohľadnili zistenia uvedené v správe aj pri monitorovaní stratégie Európa 2020. |
| --- | --- |

22.

Pri príprave správy EÚ o mládeži podporovali spoluprácu s inými oblasťami politiky, a zohľadnili zistenia uvedené v správe aj pri monitorovaní stratégie Európa 2020.

| II. | V prípade projektov, iniciatív alebo programov, ktoré riešia sociálno-ekonomické výzvy, ktorým čelia mladí ľudia, používať medziodvetvové prístupy prispôsobené konkrétnym potrebám |
| --- | --- |

II.

ČLENSKÉ ŠTÁTY SA VYZÝVAJÚ, ABY:

| 23. | Zintenzívnili partnerské prístupy medzi odvetviami v súvislosti s plnením záruky pre mladých ľudí a iných opatrení a vymieňali si najlepšie postupy, najmä pokiaľ ide o osvetu zameranú na mládež. |
| --- | --- |

23.

Zintenzívnili partnerské prístupy medzi odvetviami v súvislosti s plnením záruky pre mladých ľudí a iných opatrení a vymieňali si najlepšie postupy, najmä pokiaľ ide o osvetu zameranú na mládež.

| 24. | Snažili sa dosiahnuť primeranú podporu dlhodobého rozvoja a vykonávania činností, ktoré sa v súčasnosti financujú v rámci iniciatív systému záruk pre mladých ľudí, a tých, do ktorých je zapojená oblasť mládeže. |
| --- | --- |

24.

Snažili sa dosiahnuť primeranú podporu dlhodobého rozvoja a vykonávania činností, ktoré sa v súčasnosti financujú v rámci iniciatív systému záruk pre mladých ľudí, a tých, do ktorých je zapojená oblasť mládeže.

| 25. | Zintenzívnili cielenú spoluprácu medzi inštitúciami poskytujúcimi formálne vzdelávania a poskytovateľmi neformálneho vzdelávania s cieľom riešiť otázku predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporovať holistický rozvoj kompetencií, a to aj využívaním flexibilných prístupov a prístupov orientovaných na mládež. |
| --- | --- |

25.

Zintenzívnili cielenú spoluprácu medzi inštitúciami poskytujúcimi formálne vzdelávania a poskytovateľmi neformálneho vzdelávania s cieľom riešiť otázku predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporovať holistický rozvoj kompetencií, a to aj využívaním flexibilných prístupov a prístupov orientovaných na mládež.

| 26. | Podporovali spoluprácu medzi prácou s mládežou a sociálnymi službami tak, aby sa mohla spoločne riešiť otázka sociálneho začlenenia mladých ľudí a aby bolo v prípade potreby možné včas zasiahnuť. |
| --- | --- |

26.

Podporovali spoluprácu medzi prácou s mládežou a sociálnymi službami tak, aby sa mohla spoločne riešiť otázka sociálneho začlenenia mladých ľudí a aby bolo v prípade potreby možné včas zasiahnuť.

| 27. | Do plánovania a vykonávania iniciatív zameraných na rozvoj kompetencií mladých ľudí zapojili pracovnú sféru. |
| --- | --- |

27.

Do plánovania a vykonávania iniciatív zameraných na rozvoj kompetencií mladých ľudí zapojili pracovnú sféru.

| 28. | Posilňovali v prípade potreby všetky služby, ktoré sú zamerané na mladých ľudí v spolupráci s miestnymi orgánmi, pracovníkmi s mládežou a ostatnými odborníkmi, ktorí pracujú s mladými ľuďmi. |
| --- | --- |

28.

Posilňovali v prípade potreby všetky služby, ktoré sú zamerané na mladých ľudí v spolupráci s miestnymi orgánmi, pracovníkmi s mládežou a ostatnými odborníkmi, ktorí pracujú s mladými ľuďmi.

KOMISIA SA VYZÝVA, ABY:

| 29. | Podporovala vytváranie sietí a výmenu najlepších postupov na európskej úrovni medzi tvorcami politiky v oblasti mládeže a MVO zapojenými do vykonávania záruky pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

29.

Podporovala vytváranie sietí a výmenu najlepších postupov na európskej úrovni medzi tvorcami politiky v oblasti mládeže a MVO zapojenými do vykonávania záruky pre mladých ľudí.

| 30. | Posilňovala vnútornú koordináciu medzi príslušnými útvarmi Komisie v súvislosti s rozvojom iniciatív súvisiacich s mládežou a rokovania o otázkach týkajúcich sa mládeže na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

30.

Posilňovala vnútornú koordináciu medzi príslušnými útvarmi Komisie v súvislosti s rozvojom iniciatív súvisiacich s mládežou a rokovania o otázkach týkajúcich sa mládeže na úrovni EÚ.

ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIA SA VYZÝVAJÚ, ABY:

| 31. | Zvážili využitie možností financovania, ktoré ponúkajú európske štrukturálne fondy a program Erasmus+ s cieľom účinne riešiť sociálno-ekonomické výzvy mladých ľudí pomocou konkrétnych medziodvetvových projektov. |
| --- | --- |

31.

Zvážili využitie možností financovania, ktoré ponúkajú európske štrukturálne fondy a program Erasmus+ s cieľom účinne riešiť sociálno-ekonomické výzvy mladých ľudí pomocou konkrétnych medziodvetvových projektov.

| 32. | Riešili uvedené otázky počas nadchádzajúceho partnerského učenia medzi členskými štátmi, ktoré sa bude týkať posilnenia medziodvetvovej politiky v oblasti mládeže na vnútroštátnej úrovni, ktorá sa organizuje v rámci pracovného plánu EÚ pre mládež. |
| --- | --- |

32.

Riešili uvedené otázky počas nadchádzajúceho partnerského učenia medzi členskými štátmi, ktoré sa bude týkať posilnenia medziodvetvovej politiky v oblasti mládeže na vnútroštátnej úrovni, ktorá sa organizuje v rámci pracovného plánu EÚ pre mládež.

| 33. | Prípadne pozvali zainteresované strany zastupujúce iné odvetvia na podujatia, ako sú Európsky týždeň mládeže alebo mládežnícke konferencie EÚ, a podporili spätnú väzbu a rozhovory medzi jednotlivými odvetviami. |
| --- | --- |

33.

Prípadne pozvali zainteresované strany zastupujúce iné odvetvia na podujatia, ako sú Európsky týždeň mládeže alebo mládežnícke konferencie EÚ, a podporili spätnú väzbu a rozhovory medzi jednotlivými odvetviami.

| III. | Posilňovali zviditeľnenie hodnoty práce s mládežou a iné nástroje politiky v oblasti mládeže a ich doplňujúcu úlohu účinne riešiť výzvy mladých ľudí |
| --- | --- |

III.

ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIA SA VYZÝVAJÚ, ABY:

| 34. | Zapájali mladých ľudí do kľúčových politických rozhodnutí, ktoré ich ovplyvňujú, tým, že využijú existujúce možnosti alebo vytvoria nové možnosti pre účasť mládeže vrátane procesu štruktúrovaného dialógu. |
| --- | --- |

34.

Zapájali mladých ľudí do kľúčových politických rozhodnutí, ktoré ich ovplyvňujú, tým, že využijú existujúce možnosti alebo vytvoria nové možnosti pre účasť mládeže vrátane procesu štruktúrovaného dialógu.

| 35. | Ďalej podporovali uznávanie práce s mládežou a neformálneho vzdelávania a konkrétnych nástrojov, ako napríklad Youthpass v iných oblastiach, ako sú napríklad zamestnanosť, vzdelávanie, odborná príprava a kultúra, a medzi inými relevantnými zainteresovanými stranami. |
| --- | --- |

35.

Ďalej podporovali uznávanie práce s mládežou a neformálneho vzdelávania a konkrétnych nástrojov, ako napríklad Youthpass v iných oblastiach, ako sú napríklad zamestnanosť, vzdelávanie, odborná príprava a kultúra, a medzi inými relevantnými zainteresovanými stranami.

| 36. | Ďalej prehlbovali uznávanie práce s mládežou a potvrdzovanie neformálneho a vzdelávania a informálneho učenia prostredníctvom skúmania možností používania osvedčenia Youthpass mimo programu Erasmus+ a používali ho ako prípadný vnútroštátny nástroj uznávania. |
| --- | --- |

36.

Ďalej prehlbovali uznávanie práce s mládežou a potvrdzovanie neformálneho a vzdelávania a informálneho učenia prostredníctvom skúmania možností používania osvedčenia Youthpass mimo programu Erasmus+ a používali ho ako prípadný vnútroštátny nástroj uznávania.

| 37. | Podporovali a pravidelne informovali ostatné odvetvia o tom, čo sa dosiahlo pri profesionálnej aj dobrovoľnej práci s mládežou. |
| --- | --- |

37.

Podporovali a pravidelne informovali ostatné odvetvia o tom, čo sa dosiahlo pri profesionálnej aj dobrovoľnej práci s mládežou.

| 38. | Pripravili iniciatívy na informovanie o dobrovoľníctve, na jeho pochopenie, používanie a uznávanie ako neformálneho procesu vzdelávania. |
| --- | --- |

38.

Pripravili iniciatívy na informovanie o dobrovoľníctve, na jeho pochopenie, používanie a uznávanie ako neformálneho procesu vzdelávania.

| 39. | Podporovali a propagovali vykonávanie iniciatív spolupráce medzi formálnym a neformálnym systémom vzdelávania s možnosťou maximalizovať učebné výsledky. |
| --- | --- |

39.

Podporovali a propagovali vykonávanie iniciatív spolupráce medzi formálnym a neformálnym systémom vzdelávania s možnosťou maximalizovať učebné výsledky.

KOMISIA SA VYZÝVA, ABY:

| 40. | Vytvorila príležitosti na používanie osvedčenia Youthpass mimo programu Erasmus+ ako prípadného vnútroštátneho nástroja uznávania a podporovala členské štáty v ich využívaní. |
| --- | --- |

40.

Vytvorila príležitosti na používanie osvedčenia Youthpass mimo programu Erasmus+ ako prípadného vnútroštátneho nástroja uznávania a podporovala členské štáty v ich využívaní.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 311, 19.12.2009, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ C 183, 14.6.2014, s. 5.

(3)  Ú. v. EÚ C 224, 3.8.2013, s. 2.

(4)  V druhom štvrťroku 2014 bolo na území EÚ-28 nezamestnaných viac ako 5 miliónov mladých ľudí (vo veku do 25 rokov). Toto predstavuje 21,7 % mieru nezamestnanosti, pričom miera NEET (mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy) bola 13 %. Zdroj: Eurostat

---

PRÍLOHA

PRIPOMÍNAJÚC POLITICKÉ SÚVISLOSTI TEJTO OTÁZKY

Politické súvislosti

| 1. | Závery Rady o posilnení sociálneho začlenenia mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nezúčastňujú sa na vzdelávaní alebo odbornej príprave, v ktorom sa konštatuje, že by sa mal zabezpečiť holistický prístup a medzisektorová spolupráca. Všetky politické nástroje, opatrenia a akcie by sa mali koordinovať na miestnej, regionálnej národnej a európskej úrovni a do návrhu a realizácie opatrení zameraných na sociálne začlenenie mladých ľudí by sa mala zapojiť široká škála zainteresovaných strán (1). |
| --- | --- |

1.

Závery Rady o posilnení sociálneho začlenenia mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, nezúčastňujú sa na vzdelávaní alebo odbornej príprave, v ktorom sa konštatuje, že by sa mal zabezpečiť holistický prístup a medzisektorová spolupráca. Všetky politické nástroje, opatrenia a akcie by sa mali koordinovať na miestnej, regionálnej národnej a európskej úrovni a do návrhu a realizácie opatrení zameraných na sociálne začlenenie mladých ľudí by sa mala zapojiť široká škála zainteresovaných strán (1).

| 2. | Odporúčania Rady o zavedení systému záruky pre mladých v rámci balíka opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí (2). |
| --- | --- |

2.

Odporúčania Rady o zavedení systému záruky pre mladých v rámci balíka opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí (2).

| 3. | Závery Rady s názvom Investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy – reakcia na oznámenie Komisie s názvom „Prehodnotenie vzdelávania: investície do zručností na dosiahnutie lepších sociálno-ekonomických výsledkov“ a na ročný prieskum rastu na rok 2013 (3). |
| --- | --- |

3.

Závery Rady s názvom Investovanie do vzdelávania a odbornej prípravy – reakcia na oznámenie Komisie s názvom „Prehodnotenie vzdelávania: investície do zručností na dosiahnutie lepších sociálno-ekonomických výsledkov“ a na ročný prieskum rastu na rok 2013 (3).

| 4. | Odporúčanie Rady o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (4), v ktorom sa zdôrazňuje, že sú potrebné komplexné medzisektorové politiky na posilnenie prepojenia medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnaním. |
| --- | --- |

4.

Odporúčanie Rady o politikách na zníženie predčasného ukončovania školskej dochádzky (4), v ktorom sa zdôrazňuje, že sú potrebné komplexné medzisektorové politiky na posilnenie prepojenia medzi systémami vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnaním.

| 5. | Odporúčanie Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (5). |
| --- | --- |

5.

Odporúčanie Rady o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (5).

| 6. | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (6). |
| --- | --- |

6.

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013, ktorým sa zriaďuje „Erasmus+“: program Únie pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (6).

---

(1)  Ú. v. EÚ C 30, 1.2.2014, s. 5.

(2)  Ú. v. EÚ C 120, 26.4.2013, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 64, 5.3.2013, s. 5.

(4)  Ú. v. EÚ C 191, 1.7.2011, s. 1.

(5)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

(6)  Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50.

---

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/8

---

Závery Rady o maximalizácii úlohy amatérskeho športu pri rozvíjaní prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi

(2015/C 172/03)

RADA EÚ A ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV ZASADAJÚCICH V RADE,

PRIPOMÍNAJÚC POLITICKÉ SÚVISLOSTI TEJTO OTÁZKY, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V PRÍLOHE, A NAJMÄ:

| 1. | stratégiu Európa 2020 a jej hlavné iniciatívy, ktorými sa zdôrazňuje potreba poskytnúť mladým ľuďom nevyhnutné zručnosti a kompetencie a riešiť vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí v Európe, ako aj súhrnnú správu z preskúmania stratégie Európa 2020 v polovici jej trvania (1), v ktorej sa medzi hlavnými výsledkami uvádza, že oblasť športu zohráva významnú úlohu ako nástroj sociálnej súdržnosti a začlenenia; |
| --- | --- |

1.

stratégiu Európa 2020 a jej hlavné iniciatívy, ktorými sa zdôrazňuje potreba poskytnúť mladým ľuďom nevyhnutné zručnosti a kompetencie a riešiť vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí v Európe, ako aj súhrnnú správu z preskúmania stratégie Európa 2020 v polovici jej trvania (1), v ktorej sa medzi hlavnými výsledkami uvádza, že oblasť športu zohráva významnú úlohu ako nástroj sociálnej súdržnosti a začlenenia;

| 2. | pracovný plán Európskej únie pre šport na roky 2014 – 2017 (2), v ktorom sa zdôrazňuje významný prínos športu k celkovým cieľom stratégie Európa 2020 vzhľadom na veľký potenciál tejto oblasti prispievať k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Jednou z troch priorít pracovného plánu nazvanou „šport a spoločnosť“ sa vyzdvihuje prepojenie športu na zamestnanosť, vzdelávanie a odbornú prípravu; |
| --- | --- |

2.

pracovný plán Európskej únie pre šport na roky 2014 – 2017 (2), v ktorom sa zdôrazňuje významný prínos športu k celkovým cieľom stratégie Európa 2020 vzhľadom na veľký potenciál tejto oblasti prispievať k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu. Jednou z troch priorít pracovného plánu nazvanou „šport a spoločnosť“ sa vyzdvihuje prepojenie športu na zamestnanosť, vzdelávanie a odbornú prípravu;

| 3. | v uznesení Rady z 20. júla 2006 o uznaní hodnoty neformálneho a informálneho vzdelávania v oblasti európskej mládeže (3) sa zdôrazňuje, že neformálne vzdelávanie a informálne učenie môže mladým ľuďom umožniť získať dodatočné znalosti, zručnosti a kompetencie a prispieť k ich osobnému rozvoju, sociálnemu začleneniu a aktívnemu občianstvu a zlepšiť tak ich vyhliadky na získanie zamestnania a že uvedené vzdelávanie a učenie si zaslúži väčšie uznanie a malo by sa náležite zohľadniť zamestnávateľmi, inštitúciami formálneho vzdelávania a občianskou spoločnosťou vo všeobecnosti; |
| --- | --- |

3.

v uznesení Rady z 20. júla 2006 o uznaní hodnoty neformálneho a informálneho vzdelávania v oblasti európskej mládeže (3) sa zdôrazňuje, že neformálne vzdelávanie a informálne učenie môže mladým ľuďom umožniť získať dodatočné znalosti, zručnosti a kompetencie a prispieť k ich osobnému rozvoju, sociálnemu začleneniu a aktívnemu občianstvu a zlepšiť tak ich vyhliadky na získanie zamestnania a že uvedené vzdelávanie a učenie si zaslúži väčšie uznanie a malo by sa náležite zohľadniť zamestnávateľmi, inštitúciami formálneho vzdelávania a občianskou spoločnosťou vo všeobecnosti;

| 4. | odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (4), v ktorom sa uvádzajú možnosti a mechanizmy, ktoré umožnia, aby znalosti, zručnosti a kompetencie získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia zohrávali dôležitú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti a mobility, ako aj pri zvyšovaní motivácie na celoživotné vzdelávanie, |
| --- | --- |

4.

odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa (4), v ktorom sa uvádzajú možnosti a mechanizmy, ktoré umožnia, aby znalosti, zručnosti a kompetencie získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia zohrávali dôležitú úlohu pri zvyšovaní zamestnateľnosti a mobility, ako aj pri zvyšovaní motivácie na celoživotné vzdelávanie,

UZNÁVAJÚ, ŽE:

| 5. | účasť na amatérskom športe (5), ktorý je predovšetkým, a najmä pohybovou aktivitou vykonávanou vo voľnom čase, prináša dodatočnú pridanú hodnotu aj pre zdravšiu a vo všeobecnosti inkluzívnejšiu a udržateľnejšiu spoločnosť v Európe. Amatérskym športom možno rozvíjať pozitívne spoločenské postoje a hodnoty, ako aj individuálne zručnosti a schopnosti, ktoré zahŕňajú také prierezové zručnosti (6), ako je schopnosť kriticky myslieť, prevziať iniciatívu, riešiť problémy a spolupracovať (7); |
| --- | --- |

5.

účasť na amatérskom športe (5), ktorý je predovšetkým, a najmä pohybovou aktivitou vykonávanou vo voľnom čase, prináša dodatočnú pridanú hodnotu aj pre zdravšiu a vo všeobecnosti inkluzívnejšiu a udržateľnejšiu spoločnosť v Európe. Amatérskym športom možno rozvíjať pozitívne spoločenské postoje a hodnoty, ako aj individuálne zručnosti a schopnosti, ktoré zahŕňajú také prierezové zručnosti (6), ako je schopnosť kriticky myslieť, prevziať iniciatívu, riešiť problémy a spolupracovať (7);

| 6. | je potrebné reagovať na stúpajúce požiadavky rozvinutej znalostnej ekonomiky, najmä pokiaľ ide o rozvoj prierezových zručností a schopnosť účinne uplatniť takéto zručnosti v rozličných oblastiach; v čase rýchlo sa meniacich požiadaviek na trhu práce si zamestnávatelia vysoko cenia prierezové zručnosti, často však uvádzajú, že novým zamestnancom takéto zručnosti chýbajú; |
| --- | --- |

6.

je potrebné reagovať na stúpajúce požiadavky rozvinutej znalostnej ekonomiky, najmä pokiaľ ide o rozvoj prierezových zručností a schopnosť účinne uplatniť takéto zručnosti v rozličných oblastiach; v čase rýchlo sa meniacich požiadaviek na trhu práce si zamestnávatelia vysoko cenia prierezové zručnosti, často však uvádzajú, že novým zamestnancom takéto zručnosti chýbajú;

| 7. | keďže šport prispieva k rozvoju prierezových zručností, predstavuje najmä pre mladých ľudí nevyužitý potenciál, keďže zručnosti získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania (8) a informálneho učenia (9) sú cenné pre osobný a profesionálny rozvoj, a to aj na trhu práce a v celoživotnom vzdelávaní (10); |
| --- | --- |

7.

keďže šport prispieva k rozvoju prierezových zručností, predstavuje najmä pre mladých ľudí nevyužitý potenciál, keďže zručnosti získané prostredníctvom neformálneho vzdelávania (8) a informálneho učenia (9) sú cenné pre osobný a profesionálny rozvoj, a to aj na trhu práce a v celoživotnom vzdelávaní (10);

| 8. | pokiaľ ide o uznanie hodnoty prierezových zručností získaných v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia prostredníctvom amatérskeho športu, medzi prvé kroky patrí zvyšovanie informovanosti o tejto skutočnosti a jej zviditeľňovanie predovšetkým medzi samotnými amatérskymi športovcami, rodičmi, dobrovoľníkmi a zamestnancami, ale aj v rámci celej spoločnosti vrátane zamestnávateľov. |
| --- | --- |

8.

pokiaľ ide o uznanie hodnoty prierezových zručností získaných v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia prostredníctvom amatérskeho športu, medzi prvé kroky patrí zvyšovanie informovanosti o tejto skutočnosti a jej zviditeľňovanie predovšetkým medzi samotnými amatérskymi športovcami, rodičmi, dobrovoľníkmi a zamestnancami, ale aj v rámci celej spoločnosti vrátane zamestnávateľov.

ZDÔRAZŇUJÚ, ŽE:

| 9. | šport predstavuje príspevok k strategickým cieľom Únie v oblasti rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti, a to i vzhľadom na naliehavé problémy Európy v súčasnosti, medzi ktoré patrí aj pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí (11) v Európe. V záujme toho, aby šport v uvedenej súvislosti dokázal plne rozvinúť svoj potenciál, je dôležité usilovať sa o medzisektorový prístup zahŕňajúci aj iné oblasti politiky, ako je vzdelávanie a odborná príprava, mládež a zamestnanosť, sociálne veci a verejné zdravie; |
| --- | --- |

9.

šport predstavuje príspevok k strategickým cieľom Únie v oblasti rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti, a to i vzhľadom na naliehavé problémy Európy v súčasnosti, medzi ktoré patrí aj pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti mladých ľudí (11) v Európe. V záujme toho, aby šport v uvedenej súvislosti dokázal plne rozvinúť svoj potenciál, je dôležité usilovať sa o medzisektorový prístup zahŕňajúci aj iné oblasti politiky, ako je vzdelávanie a odborná príprava, mládež a zamestnanosť, sociálne veci a verejné zdravie;

| 10. | mladých ľudí, a to aj mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami, často mimoriadne lákajú netradičné športy (12), preto by sa mohli viac preskúmať možnosti, ktoré tieto aktivity ponúkajú; |
| --- | --- |

10.

mladých ľudí, a to aj mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami, často mimoriadne lákajú netradičné športy (12), preto by sa mohli viac preskúmať možnosti, ktoré tieto aktivity ponúkajú;

| 11. | v záujme zvyšovania povedomia a zabezpečenia pridanej hodnoty a pozitív, ktoré amatérsky šport môže priniesť v oblasti rozvoja prierezových zručností, je potrebné zaangažovať doň kompetentných zamestnancov vrátane dobrovoľníkov. |
| --- | --- |

11.

v záujme zvyšovania povedomia a zabezpečenia pridanej hodnoty a pozitív, ktoré amatérsky šport môže priniesť v oblasti rozvoja prierezových zručností, je potrebné zaangažovať doň kompetentných zamestnancov vrátane dobrovoľníkov.

V TEJTO SÚVISLOSTI VYZÝVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY EÚ, ABY S NÁLEŽITÝM ZRETEĽOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

| 12. | medzi zainteresovanými stranami v oblasti amatérskeho športu, v spoločnosti a medzi zamestnávateľmi budovali povedomie o tom, že prierezové zručnosti získané amatérskym športovaním majú osobnú, sociálnu a hospodársku pridanú hodnotu, ktorú možno využiť v iných oblastiach; |
| --- | --- |

12.

medzi zainteresovanými stranami v oblasti amatérskeho športu, v spoločnosti a medzi zamestnávateľmi budovali povedomie o tom, že prierezové zručnosti získané amatérskym športovaním majú osobnú, sociálnu a hospodársku pridanú hodnotu, ktorú možno využiť v iných oblastiach;

| 13. | spolupracovali s inými relevantnými sektormi a členskými štátmi EÚ a vymieňali si navzájom osvedčené postupy týkajúce sa pozitívnych prínosov zručností nadobudnutých mimo formálneho vzdelávania prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa v rámci amatérskeho športovania; |
| --- | --- |

13.

spolupracovali s inými relevantnými sektormi a členskými štátmi EÚ a vymieňali si navzájom osvedčené postupy týkajúce sa pozitívnych prínosov zručností nadobudnutých mimo formálneho vzdelávania prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa v rámci amatérskeho športovania;

| 14. | podporovali rozvoj znalostí, zručností a kompetencií kompetentných zamestnancov v oblasti amatérskeho športu vrátane dobrovoľníkov s cieľom posilniť prostredníctvom amatérskeho športu sociálne a vzdelávacie hodnoty, ako aj prierezové zručnosti; |
| --- | --- |

14.

podporovali rozvoj znalostí, zručností a kompetencií kompetentných zamestnancov v oblasti amatérskeho športu vrátane dobrovoľníkov s cieľom posilniť prostredníctvom amatérskeho športu sociálne a vzdelávacie hodnoty, ako aj prierezové zručnosti;

| 15. | povzbudzovali inovatívne partnerstvá medzi poskytovateľmi formálneho a neformálneho vzdelávania, ako aj v sektoroch mládeže a športu s cieľom rozvinúť vzdelávacie prístupy, ktoré by mohli byť vhodné pre oblasť amatérskeho športu; |
| --- | --- |

15.

povzbudzovali inovatívne partnerstvá medzi poskytovateľmi formálneho a neformálneho vzdelávania, ako aj v sektoroch mládeže a športu s cieľom rozvinúť vzdelávacie prístupy, ktoré by mohli byť vhodné pre oblasť amatérskeho športu;

| 16. | podporovali samoposudzovanie zručností, najmä u mladých ľudí, vrátane prierezových zručností získaných amatérskym športovaním, ako aj využívanie pasov najbežnejších zručností a šablón pre životopisy, predovšetkým Europassu; |
| --- | --- |

16.

podporovali samoposudzovanie zručností, najmä u mladých ľudí, vrátane prierezových zručností získaných amatérskym športovaním, ako aj využívanie pasov najbežnejších zručností a šablón pre životopisy, predovšetkým Europassu;

| 17. | využívali existujúce mechanizmy zamerané na umožnenie potvrdzovania zručností a skúseností získaných v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa športovaním; |
| --- | --- |

17.

využívali existujúce mechanizmy zamerané na umožnenie potvrdzovania zručností a skúseností získaných v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa športovaním;

| 18. | ďalej zlepšovali celkovú zapojenosť mladých ľudí, a to aj mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami, do amatérskeho športu na vnútroštátnej a miestnej úrovni a v tejto súvislosti využívali pozitívny potenciál netradičných športov. |
| --- | --- |

18.

ďalej zlepšovali celkovú zapojenosť mladých ľudí, a to aj mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami, do amatérskeho športu na vnútroštátnej a miestnej úrovni a v tejto súvislosti využívali pozitívny potenciál netradičných športov.

VYZÝVAJÚ EURÓPSKU KOMISIU A ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÁVOMOCÍ:

| 19. | podporovali hodnotu prierezových zručností, ktorú učiaci sa nadobudnú amatérskym športovaním, aby ich mohli účinným spôsobom využiť v mnohých iných oblastiach na účely zamestnania, vzdelávacej mobility či celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

19.

podporovali hodnotu prierezových zručností, ktorú učiaci sa nadobudnú amatérskym športovaním, aby ich mohli účinným spôsobom využiť v mnohých iných oblastiach na účely zamestnania, vzdelávacej mobility či celoživotného vzdelávania;

| 20. | uznali pozitívne výsledky prierezových zručností rozvíjaných prostredníctvom oblastí amatérskeho športu a začlenili ich do vnútroštátnych a európskych politík a do stratégií zameraných na šport, mládež, sociálne veci, zdravie, vzdelávanie a zamestnanosť; |
| --- | --- |

20.

uznali pozitívne výsledky prierezových zručností rozvíjaných prostredníctvom oblastí amatérskeho športu a začlenili ich do vnútroštátnych a európskych politík a do stratégií zameraných na šport, mládež, sociálne veci, zdravie, vzdelávanie a zamestnanosť;

| 21. | uznali a podporovali prínos amatérskych športových organizácií pri poskytovaní neformálnych vzdelávacích príležitostí; |
| --- | --- |

21.

uznali a podporovali prínos amatérskych športových organizácií pri poskytovaní neformálnych vzdelávacích príležitostí;

| 22. | preskúmali potenciál na spoluprácu v sektore mládeže, najmä so zreteľom na:






  a) | uplatňovanie metód a nástrojov neformálneho vzdelávania v športovom sektore; |
| --- | --- | --- |

22.

preskúmali potenciál na spoluprácu v sektore mládeže, najmä so zreteľom na:

a)

uplatňovanie metód a nástrojov neformálneho vzdelávania v športovom sektore;

| b) | využívanie športových aktivít v rámci metódy neformálneho vzdelávania v sektore mládeže; |
| --- | --- |

b)

využívanie športových aktivít v rámci metódy neformálneho vzdelávania v sektore mládeže;

| c) | nabádanie na projekty financované akciou Európska dobrovoľnícka služba, ktoré zahŕňajú mladých dobrovoľníkov z neziskových organizácií v športovom sektore; |
| --- | --- |

c)

nabádanie na projekty financované akciou Európska dobrovoľnícka služba, ktoré zahŕňajú mladých dobrovoľníkov z neziskových organizácií v športovom sektore;

| d) | využívanie športových aktivít ako nástroja sociálneho začlenenia a osvety, okrem iného pokiaľ ide o ich príspevok k vykonávaniu záruky pre mladých ľudí v Európe; |
| --- | --- |

d)

využívanie športových aktivít ako nástroja sociálneho začlenenia a osvety, okrem iného pokiaľ ide o ich príspevok k vykonávaniu záruky pre mladých ľudí v Európe;

| 23. | podporovali v relevantných prípadoch iniciatívy, a to aj v rámci Európskeho týždňa športu, týkajúce sa vzdelávacej hodnoty športu, ako aj hodnoty plynúcej z posilňovania komunít podporujúcich sociálne začlenenie; |
| --- | --- |

23.

podporovali v relevantných prípadoch iniciatívy, a to aj v rámci Európskeho týždňa športu, týkajúce sa vzdelávacej hodnoty športu, ako aj hodnoty plynúcej z posilňovania komunít podporujúcich sociálne začlenenie;

| 24. | spolupracovali na zvyšovaní noriem v oblasti odbornej prípravy a odborného vedenia (coaching), tak vo vzdelávaní školiteľov a trénerov, ako aj dobrovoľníkov prostredníctvom uľahčenia výmeny informácií a skúseností medzi tvorcami politík a zainteresovanými stranami zo sektora športu; |
| --- | --- |

24.

spolupracovali na zvyšovaní noriem v oblasti odbornej prípravy a odborného vedenia (coaching), tak vo vzdelávaní školiteľov a trénerov, ako aj dobrovoľníkov prostredníctvom uľahčenia výmeny informácií a skúseností medzi tvorcami politík a zainteresovanými stranami zo sektora športu;

| 25. | podporovali športové dobrovoľníctvo a zvyšovali povedomie o hodnote dobrovoľníctva v športe najmä prostredníctvom získavania prierezových zručností, uznávaním dobrovoľníctva ako dôležitej formy neformálneho vzdelávania a posilňovaním vnútroštátnej a cezhraničnej mobility mladých dobrovoľníkov; |
| --- | --- |

25.

podporovali športové dobrovoľníctvo a zvyšovali povedomie o hodnote dobrovoľníctva v športe najmä prostredníctvom získavania prierezových zručností, uznávaním dobrovoľníctva ako dôležitej formy neformálneho vzdelávania a posilňovaním vnútroštátnej a cezhraničnej mobility mladých dobrovoľníkov;

| 26. | podporovali efektívne využívanie nástrojov financovania z EÚ, napríklad programu Erasmus+ ako príležitosti na rozvoj prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi a na posilňovanie sociálneho začlenenia, aktívneho občianstva, ako aj zvýšenej účasti na amatérskom športe; |
| --- | --- |

26.

podporovali efektívne využívanie nástrojov financovania z EÚ, napríklad programu Erasmus+ ako príležitosti na rozvoj prierezových zručností najmä medzi mladými ľuďmi a na posilňovanie sociálneho začlenenia, aktívneho občianstva, ako aj zvýšenej účasti na amatérskom športe;

| 27. | využili proces nadväzujúci na odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia s cieľom riešiť otázku prierezových zručností získaných prostredníctvom športu. |
| --- | --- |

27.

využili proces nadväzujúci na odporúčanie Rady z 20. decembra 2012 o potvrdzovaní neformálneho vzdelávania a informálneho učenia s cieľom riešiť otázku prierezových zručností získaných prostredníctvom športu.

VYZÝVAJÚ EURÓPSKU KOMISIU, ABY:

| 28. | uskutočnila štúdiu o príspevku športu k zamestnateľnosti mladých ľudí v kontexte stratégie Európa 2020 aj o aspektoch prierezových zručností získaných amatérskym športovaním; |
| --- | --- |

28.

uskutočnila štúdiu o príspevku športu k zamestnateľnosti mladých ľudí v kontexte stratégie Európa 2020 aj o aspektoch prierezových zručností získaných amatérskym športovaním;

| 29. | zohľadnila rozmer športu v prebiehajúcich politických rokovaniach a podujatiach týkajúcich sa zručností s cieľom zvyšovať povedomie a preskúmala konkrétnejšie spôsoby získavania prierezových zručností v športe a prostredníctvom športu; |
| --- | --- |

29.

zohľadnila rozmer športu v prebiehajúcich politických rokovaniach a podujatiach týkajúcich sa zručností s cieľom zvyšovať povedomie a preskúmala konkrétnejšie spôsoby získavania prierezových zručností v športe a prostredníctvom športu;

| 30. | aj v rámci mandátu expertných skupín zriadených v pracovnom pláne EÚ pre šport pokračovala v zbere údajov a najlepších postupov a v analýze sociálneho a ekonomického významu športu a príspevku amatérskeho športu k takým oblastiam, ako je zamestnanosť, vzdelávanie a odborná príprava, vrátane zamerania sa na rozvoj osobných a prierezových zručností; |
| --- | --- |

30.

aj v rámci mandátu expertných skupín zriadených v pracovnom pláne EÚ pre šport pokračovala v zbere údajov a najlepších postupov a v analýze sociálneho a ekonomického významu športu a príspevku amatérskeho športu k takým oblastiam, ako je zamestnanosť, vzdelávanie a odborná príprava, vrátane zamerania sa na rozvoj osobných a prierezových zručností;

| 31. | umožňovala výmenu informácií a osvedčených postupov, účinné partnerské učenie a nadväzovanie kontaktov medzi členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o vývoj prístupnejších, príťažlivejších a rozmanitejších amatérskych športov najmä pre mladých ľudí. |
| --- | --- |

31.

umožňovala výmenu informácií a osvedčených postupov, účinné partnerské učenie a nadväzovanie kontaktov medzi členskými štátmi, najmä pokiaľ ide o vývoj prístupnejších, príťažlivejších a rozmanitejších amatérskych športov najmä pre mladých ľudí.

VYZÝVAJÚ ŠPORTOVÉ HNUTIA, ABY ZVÁŽILI:

| 32. | budovanie povedomia najmä medzi mladými ľuďmi a ich rodičmi o tom, že zručnosti získané v športe a prostredníctvom športu môžu mať osobitnú hodnotu využiteľnú v iných odvetviach; |
| --- | --- |

32.

budovanie povedomia najmä medzi mladými ľuďmi a ich rodičmi o tom, že zručnosti získané v športe a prostredníctvom športu môžu mať osobitnú hodnotu využiteľnú v iných odvetviach;

| 33. | investície do kompetentných zamestnancov, ktorí používajú pri práci najmodernejšie metódy umožňujúce im plne využívať dodatočné prínosy, ktoré šport dokáže ponúknuť, vrátane prínosu týkajúceho sa získavania zručností; |
| --- | --- |

33.

investície do kompetentných zamestnancov, ktorí používajú pri práci najmodernejšie metódy umožňujúce im plne využívať dodatočné prínosy, ktoré šport dokáže ponúknuť, vrátane prínosu týkajúceho sa získavania zručností;

| 34. | zvyšovanie povedomia medzi zamestnancami v sektore športu o pozitívnych prínosoch prierezových zručností získaných pri športových aktivitách prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a o celkovej sociálnej a hospodárskej pridanej hodnote amatérskeho športu; |
| --- | --- |

34.

zvyšovanie povedomia medzi zamestnancami v sektore športu o pozitívnych prínosoch prierezových zručností získaných pri športových aktivitách prostredníctvom neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a o celkovej sociálnej a hospodárskej pridanej hodnote amatérskeho športu;

| 35. | preskúmanie potenciálu na spoluprácu a výmenu osvedčených postupov s mládežníckymi organizáciami, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie metód a nástrojov neformálneho vzdelávania v sektore športu; |
| --- | --- |

35.

preskúmanie potenciálu na spoluprácu a výmenu osvedčených postupov s mládežníckymi organizáciami, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie metód a nástrojov neformálneho vzdelávania v sektore športu;

| 36. | výmenu najlepších postupov, ako posilňovať a spestrovať hnutia amatérskych športov a výmenu osvedčených postupov, pokiaľ ide o vývoj nových druhov amatérskeho športu, napr. netradičných športov. |
| --- | --- |

36.

výmenu najlepších postupov, ako posilňovať a spestrovať hnutia amatérskych športov a výmenu osvedčených postupov, pokiaľ ide o vývoj nových druhov amatérskeho športu, napr. netradičných športov.

---

(1)  16559/14.

(2)  Ú. v. EÚ C 183, 14.6.2014, s. 12.

(3)  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2006, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 398, 22.12.2012, s. 1.

(5)  „Amatérsky šport“ (masový šport) je organizovaný šport, ktorý na miestnej úrovni vykonávajú amatérski športovci, a šport pre všetkých. Zdroj: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1288/2013 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50).

(6)  Rozličné agentúry a organizácie označujú tieto zručnosti rôzne, názvy sa pohybujú od „kľúčových kompetencií“ po „mäkké zručnosti“, ďalej medzi názvami nájdeme „prenosné zručnosti“ alebo „základné zručnosti“, „kľúčové pracovné zručnosti“ či „kľúčové zručnosti pre zamestnateľnosť“. Podľa glosára Európskej siete pre rozvoj politík celoživotného poradenstva sú prierezové zručnosti dôležité pre zamestnania a pracovné miesta, ktoré nezastávame v súčasnosti ani sme nezastávali v nedávnej minulosti. Tieto zručnosti sme mohli nadobudnúť prostredníctvom mimopracovných či voľnočasových aktivít alebo účasťou na vzdelávaní či odbornej príprave. Vo všeobecnosti sú to zručnosti, ktoré sme sa naučili v určitom kontexte alebo na zvládnutie osobitnej situácie/problému, a možno ich preniesť do iného kontextu.

(7)  COM/2012/669 final.

(8)  Vymedzenie pojmu „neformálne vzdelávanie“ je vzdelávanie, ktoré sa uskutočňuje prostredníctvom plánovaných aktivít (z hľadiska cieľov vzdelávania a času určeného na vzdelávanie) s určitou formou podpory vzdelávania (napr. vzťah učiaci sa – učiteľ), ale ktoré nie je súčasťou formálneho vzdelávania a odbornej prípravy. Zdroj: Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50

(9)  Vymedzenie pojmu „informálne učenie sa“ je učenie sa, ktoré je výsledkom každodenných činností spojených s prácou, rodinou alebo voľným časom a ktoré nie je organizované ani štruktúrované z hľadiska cieľov, času alebo podpory vzdelávania; z hľadiska učiaceho sa môže byť neúmyselné. Zdroj: Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 50

(10)  Dôkazy naznačujú, že pokiaľ ide o nadobúdanie zručností mimo formálneho vzdelávania, 52 % Európanov usudzuje, že je možné naučiť sa zručnosti, ktoré sa budú môcť neskôr použiť v iných oblastiach (napr. schopnosť riešiť problémy, spolupracovať s inými atď.). Zdroj: Osobitný prieskum Eurobarometra 417 (2014) s názvom Európsky priestor pre zručnosti a kvalifikácie (European area of skills and qualifications), s. 12.

(11)  V druhom štvrťroku 2014 bolo v štátoch EÚ-28 nezamestnaných viac ako päť miliónov mladých ľudí (vo veku pod 25 rokov), čo predstavuje 21,7 % mieru nezamestnanosti, pričom miera NEET (mladí ľudia, ktorí nie sú zamestnaní ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy) dosiahla 13 %. Zdroj: Eurostat

(12)  Nové formy športu atraktívne pre mladých ľudí, napríklad – pouličný futbal, mestská gymnastika a parkúr, jazda na skateboarde/longboarde, agresívne korčuľovanie na kolieskových korčuliach, pouličný basketbal a mestský pouličný tanec.

---

PRÍLOHA

PRIPOMÍNAJÚC POLITICKÉ SÚVISLOSTI TEJTO OTÁZKY:

| 1. | Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1), v ktorom je spoločenská kompetencia prepojená s dobrými osobnými a spoločenskými životnými podmienkami, ktorých dosiahnutie si vyžaduje porozumieť, ako si jednotlivci môžu zabezpečiť optimálne fyzické a duševné zdravie, a to aj ako zdroj pre samu osobu, jej rodinu a najbližšie spoločenské prostredie, a vedieť, ako k tomu môže prispieť zdravý životný štýl. Pre úspešnú účasť v medziľudských a spoločenských vzťahoch je podstatné chápať pravidlá správania a spôsoby, ktoré sú všeobecne prijateľné v rozličných spoločnostiach a prostrediach (napr. v práci). Základné zručnosti v rámci tejto kompetencie zahŕňajú schopnosť konštruktívne komunikovať v rozličných prostrediach, byť tolerantný, vyjadrovať odlišné stanoviská a porozumieť im, vyjednávať so schopnosťou vytvárať dôveru a cítiť empatiu. Jednotlivci by mali byť schopní zvládať stres a frustráciu a vyjadriť ich konštruktívnym spôsobom, a mali by tiež rozlišovať medzi súkromným a pracovným životom. |
| --- | --- |

1.

Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie (1), v ktorom je spoločenská kompetencia prepojená s dobrými osobnými a spoločenskými životnými podmienkami, ktorých dosiahnutie si vyžaduje porozumieť, ako si jednotlivci môžu zabezpečiť optimálne fyzické a duševné zdravie, a to aj ako zdroj pre samu osobu, jej rodinu a najbližšie spoločenské prostredie, a vedieť, ako k tomu môže prispieť zdravý životný štýl. Pre úspešnú účasť v medziľudských a spoločenských vzťahoch je podstatné chápať pravidlá správania a spôsoby, ktoré sú všeobecne prijateľné v rozličných spoločnostiach a prostrediach (napr. v práci). Základné zručnosti v rámci tejto kompetencie zahŕňajú schopnosť konštruktívne komunikovať v rozličných prostrediach, byť tolerantný, vyjadrovať odlišné stanoviská a porozumieť im, vyjednávať so schopnosťou vytvárať dôveru a cítiť empatiu. Jednotlivci by mali byť schopní zvládať stres a frustráciu a vyjadriť ich konštruktívnym spôsobom, a mali by tiež rozlišovať medzi súkromným a pracovným životom.

| 2. | V Európskych usmerneniach na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia (2) sa poukazuje na to, že potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa čoraz viac pokladá za spôsob, ako zlepšiť celoživotné a prierezové celoživotné vzdelávanie. Viaceré európske krajiny zdôrazňujú dôležitosť zviditeľňovania a oceňovania učenia, ktoré sa uskutočňuje mimo formálneho vzdelávania a inštitúcií odbornej prípravy, to znamená napr. v práci, počas vykonávania voľnočasových aktivít alebo doma. |
| --- | --- |

2.

V Európskych usmerneniach na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia (2) sa poukazuje na to, že potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa čoraz viac pokladá za spôsob, ako zlepšiť celoživotné a prierezové celoživotné vzdelávanie. Viaceré európske krajiny zdôrazňujú dôležitosť zviditeľňovania a oceňovania učenia, ktoré sa uskutočňuje mimo formálneho vzdelávania a inštitúcií odbornej prípravy, to znamená napr. v práci, počas vykonávania voľnočasových aktivít alebo doma.

| 3. | V záveroch Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroja a hybnej sily aktívneho sociálneho začleňovania (3) sa poukazuje na to, že prístup k športu a účasť na rôznych športových aktivitách sú dôležité pre osobnostný rozvoj jednotlivca, jeho zmysel pre identitu a spolupatričnosť, fyzické a duševné zdravie, posilnenie jeho postavenia a takisto aj z hľadiska rozvíjania sociálnych kompetencií a budovania sociálnych sietí, medzikultúrnej komunikácie a zamestnateľnosti. |
| --- | --- |

3.

V záveroch Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroja a hybnej sily aktívneho sociálneho začleňovania (3) sa poukazuje na to, že prístup k športu a účasť na rôznych športových aktivitách sú dôležité pre osobnostný rozvoj jednotlivca, jeho zmysel pre identitu a spolupatričnosť, fyzické a duševné zdravie, posilnenie jeho postavenia a takisto aj z hľadiska rozvíjania sociálnych kompetencií a budovania sociálnych sietí, medzikultúrnej komunikácie a zamestnateľnosti.

| 4. | V záveroch Rady z 29. novembra 2011 o úlohe športových dobrovoľníckych činností pri podporovaní aktívneho občianstva (4) sa zdôrazňuje potreba podporovať dobrovoľnícke činnosti v športe ako významný nástroj na zlepšovanie spôsobilostí a zručností a presadzovať ich aj ako formu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. |
| --- | --- |

4.

V záveroch Rady z 29. novembra 2011 o úlohe športových dobrovoľníckych činností pri podporovaní aktívneho občianstva (4) sa zdôrazňuje potreba podporovať dobrovoľnícke činnosti v športe ako významný nástroj na zlepšovanie spôsobilostí a zručností a presadzovať ich aj ako formu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia.

| 5. | V záveroch Rady z 15. februára 2013 o investovaní do vzdelávania a odbornej prípravy – reakcia na oznámenie Komisie s názvom Prehodnotenie vzdelávania: investície do zručností na dosiahnutie lepších sociálno-ekonomických výsledkov a na ročný prieskum rastu na rok 2013 (5) sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli opatrenia s cieľom rozvíjať prierezové zručnosti a kompetencie uvedené v odporúčaní o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie z roku 2006. |
| --- | --- |

5.

V záveroch Rady z 15. februára 2013 o investovaní do vzdelávania a odbornej prípravy – reakcia na oznámenie Komisie s názvom Prehodnotenie vzdelávania: investície do zručností na dosiahnutie lepších sociálno-ekonomických výsledkov a na ročný prieskum rastu na rok 2013 (5) sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli opatrenia s cieľom rozvíjať prierezové zručnosti a kompetencie uvedené v odporúčaní o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie z roku 2006.

| 6. | V záveroch Rady z 26. novembra 2013 o príspevku športu k hospodárstvu EÚ, najmä pokiaľ ide o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí a sociálne začlenenie (6), sa uznáva, že zapájaním sa do športu získavajú mladí ľudia špecifické osobné a profesionálne zručnosti a spôsobilosti, ktoré zvyšujú šancu zamestnať sa. Tieto zručnosti a spôsobilosti zahŕňajú osvojovanie si návykov učenia sa, sociálne a občianske kompetencie, vodcovstvo, komunikáciu, tímovú prácu, disciplínu, kreativitu a podnikavosť. |
| --- | --- |

6.

V záveroch Rady z 26. novembra 2013 o príspevku športu k hospodárstvu EÚ, najmä pokiaľ ide o riešenie nezamestnanosti mladých ľudí a sociálne začlenenie (6), sa uznáva, že zapájaním sa do športu získavajú mladí ľudia špecifické osobné a profesionálne zručnosti a spôsobilosti, ktoré zvyšujú šancu zamestnať sa. Tieto zručnosti a spôsobilosti zahŕňajú osvojovanie si návykov učenia sa, sociálne a občianske kompetencie, vodcovstvo, komunikáciu, tímovú prácu, disciplínu, kreativitu a podnikavosť.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(2)  Európske usmernenia na potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. Cedefop (2009).

(3)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 5.

(4)  Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 24.

(5)  Ú. v. EÚ C 64, 5.3.2013, s. 5.

(6)  Ú. v. EÚ C 32, 4.2.2014, s. 2.

---

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/13

---

Závery Rady o presahovaní oblasti kultúry a tvorivej oblasti s cieľom podnecovať inováciu, hospodársku udržateľnosť a sociálnu inklúziu

(2015/C 172/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

UZNÁVAJÚC, ŽE:

| 1. | sektory kultúry a tvorivej činnosti sú zdrojom kultúrnej aj ekonomickej hodnoty. V posledných rokoch sa vynaložilo veľké úsilie na vytvorenie sektorov kultúry a tvorivej činnosti ako neoddeliteľnej súčasti európskej spoločnosti a hospodárstva a ako zdroja rastu, vytvárania pracovných miest a prosperity. Ich širší prínos sa však zatiaľ úplne neuznal, najmä pokiaľ ide o potenciál kultúry a umeleckej tvorivosti pre podnecovanie inovácie v iných odvetviach hospodárstva, v spoločnosti ako celku a pre blahobyt jednotlivcov; |
| --- | --- |

1.

sektory kultúry a tvorivej činnosti sú zdrojom kultúrnej aj ekonomickej hodnoty. V posledných rokoch sa vynaložilo veľké úsilie na vytvorenie sektorov kultúry a tvorivej činnosti ako neoddeliteľnej súčasti európskej spoločnosti a hospodárstva a ako zdroja rastu, vytvárania pracovných miest a prosperity. Ich širší prínos sa však zatiaľ úplne neuznal, najmä pokiaľ ide o potenciál kultúry a umeleckej tvorivosti pre podnecovanie inovácie v iných odvetviach hospodárstva, v spoločnosti ako celku a pre blahobyt jednotlivcov;

| 2. | presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti do iných sektorov sa môže chápať ako proces kombinovania vedomostí a zručností špecifických pre kultúrne a tvorivé sektory spolu s vedomosťami a zručnosťami v iných sektoroch s cieľom vytvárať inovačné a inteligentné riešenia pre dnešné spoločenské výzvy; |
| --- | --- |

2.

presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti do iných sektorov sa môže chápať ako proces kombinovania vedomostí a zručností špecifických pre kultúrne a tvorivé sektory spolu s vedomosťami a zručnosťami v iných sektoroch s cieľom vytvárať inovačné a inteligentné riešenia pre dnešné spoločenské výzvy;

| 3. | presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti môže byť vzájomne prospešné pre všetky zainteresované sektory, ak sa sektory zúčastňujú za rovnakých podmienok; |
| --- | --- |

3.

presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti môže byť vzájomne prospešné pre všetky zainteresované sektory, ak sa sektory zúčastňujú za rovnakých podmienok;

DOMNIEVA SA, ŽE:

| 4. | presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti do iných sektorov môže vyústiť do širokej škály pozitívnych účinkov (1) vrátane:






  — | zlepšovania starostlivosti o zákazníkov, zvyšovania spokojnosti zamestnancov a efektívnosti organizácie v obchodnom a verejnom sektore zapájaním tvorcov, umelcov a iných tvorivých profesionálov do vývoja inovačných a ľahko použiteľných riešení a vytváraním multidisciplinárnych tímov, |
| --- | --- | --- |

4.

presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti do iných sektorov môže vyústiť do širokej škály pozitívnych účinkov (1) vrátane:

—

zlepšovania starostlivosti o zákazníkov, zvyšovania spokojnosti zamestnancov a efektívnosti organizácie v obchodnom a verejnom sektore zapájaním tvorcov, umelcov a iných tvorivých profesionálov do vývoja inovačných a ľahko použiteľných riešení a vytváraním multidisciplinárnych tímov,

| — | zlepšovania účasti a výsledkov žiakov, podporovania tvorivého vyučovania a kvality života žiakov a zvyšovania angažovanosti rodičov zapájaním umelcov a tvorivých profesionálov do školských aktivít, |
| --- | --- |

—

zlepšovania účasti a výsledkov žiakov, podporovania tvorivého vyučovania a kvality života žiakov a zvyšovania angažovanosti rodičov zapájaním umelcov a tvorivých profesionálov do školských aktivít,

| — | znižovania výdavkov na zdravotnú starostlivosť a miery hospitalizácie zlepšovaním prevencie pred chorobami a rehabilitačného procesu pacientov prostredníctvom umeleckých a tvorivých prejavov, |
| --- | --- |

—

znižovania výdavkov na zdravotnú starostlivosť a miery hospitalizácie zlepšovaním prevencie pred chorobami a rehabilitačného procesu pacientov prostredníctvom umeleckých a tvorivých prejavov,

| — | obnovy priemyselných oblastí a mestských priestorov a podpory cestovného ruchu začlenením kultúry a tvorivosti do dlhodobých miestnych a regionálnych rozvojových stratégií, |
| --- | --- |

—

obnovy priemyselných oblastí a mestských priestorov a podpory cestovného ruchu začlenením kultúry a tvorivosti do dlhodobých miestnych a regionálnych rozvojových stratégií,

| — | zlepšenia ekologického správania spotrebiteľov a výrobného priemyslu, zníženia energetickej spotreby a využívania zdrojov zapojením tvorcov, umelcov a iných tvorivých odborníkov do recyklácie a zhodnocovania odpadového materiálu na vytvorenie nových, inovatívnych a funkčných produktov s pridanou hodnotou, |
| --- | --- |

—

zlepšenia ekologického správania spotrebiteľov a výrobného priemyslu, zníženia energetickej spotreby a využívania zdrojov zapojením tvorcov, umelcov a iných tvorivých odborníkov do recyklácie a zhodnocovania odpadového materiálu na vytvorenie nových, inovatívnych a funkčných produktov s pridanou hodnotou,

| — | zlepšenia sociálneho začlenenia a komunitného života prostredníctvom kultúrnych a tvorivých činností a integráciou súčasnej architektúry, umenia a dizajnu do verejných priestorov a budov kultúrnej a historickej hodnoty; |
| --- | --- |

—

zlepšenia sociálneho začlenenia a komunitného života prostredníctvom kultúrnych a tvorivých činností a integráciou súčasnej architektúry, umenia a dizajnu do verejných priestorov a budov kultúrnej a historickej hodnoty;

KONŠTATUJÚC, ŽE:

| 5. | chýba dostatočná informovanosť o možnosti kombinovania umenia, kultúry a tvorivosti s technikou, vedou a podnikaním, pričom je aj výmena osvedčených postupov nedostatočná. Stále podceňovaný a nedostatočne využívaný je preto najmä katalytický účinok kultúry a umenia na inováciu vo všetkých sektoroch; |
| --- | --- |

5.

chýba dostatočná informovanosť o možnosti kombinovania umenia, kultúry a tvorivosti s technikou, vedou a podnikaním, pričom je aj výmena osvedčených postupov nedostatočná. Stále podceňovaný a nedostatočne využívaný je preto najmä katalytický účinok kultúry a umenia na inováciu vo všetkých sektoroch;

| 6. | presahovanie sa uskutočňuje na križovatkách rôznych sektorov. Avšak sektory a politiky sa stále často organizujú oddelene, čím sa obmedzuje priestor na synergie a vznik inovačných riešení. Na prekonanie uzavretého spôsobu myslenia a na podporu presahov je potrebný komplexný strategický prístup zahŕňajúci všetkých aktérov od miestnej úrovne až po úroveň EÚ; |
| --- | --- |

6.

presahovanie sa uskutočňuje na križovatkách rôznych sektorov. Avšak sektory a politiky sa stále často organizujú oddelene, čím sa obmedzuje priestor na synergie a vznik inovačných riešení. Na prekonanie uzavretého spôsobu myslenia a na podporu presahov je potrebný komplexný strategický prístup zahŕňajúci všetkých aktérov od miestnej úrovne až po úroveň EÚ;

| 7. | je potrebné získať spoľahlivé a porovnateľné údaje o presahovaní oblasti kultúry a tvorivej oblasti, ktoré by umožňovali zachytiť a analyzovať ich prínos k celkovej ekonomike a ich vplyv na širšiu spoločnosť na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

7.

je potrebné získať spoľahlivé a porovnateľné údaje o presahovaní oblasti kultúry a tvorivej oblasti, ktoré by umožňovali zachytiť a analyzovať ich prínos k celkovej ekonomike a ich vplyv na širšiu spoločnosť na všetkých úrovniach;

| 8. | rozvíjanie tvorivých zručností a kritického myslenia počas formálneho aj neformálneho vzdelávania a informálneho učenia umožňuje ľuďom, aby lepšie napĺňali potreby čoraz rozmanitejšej spoločnosti založenej na vedomostiach aj náročného a rýchlo sa meniaceho trhu práce; |
| --- | --- |

8.

rozvíjanie tvorivých zručností a kritického myslenia počas formálneho aj neformálneho vzdelávania a informálneho učenia umožňuje ľuďom, aby lepšie napĺňali potreby čoraz rozmanitejšej spoločnosti založenej na vedomostiach aj náročného a rýchlo sa meniaceho trhu práce;

| 9. | európsky jednotný digitálny trh by mal podnecovať vytváranie a obeh kvalitného obsahu, ktorý profituje z kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Európy, a zabezpečiť vyvážený rámec práv a povinností v rámci hodnotového reťazca; |
| --- | --- |

9.

európsky jednotný digitálny trh by mal podnecovať vytváranie a obeh kvalitného obsahu, ktorý profituje z kultúrnej a jazykovej rozmanitosti Európy, a zabezpečiť vyvážený rámec práv a povinností v rámci hodnotového reťazca;

| 10. | investície do kultúrnych a tvorivých sektorov sa často vnímajú ako riskantné a nestabilné, keďže sú založené na nehmotnom majetku. Preto sú potrebné inovačné nástroje financovania osobitne zamerané na kultúrne a tvorivé sektory, ktorými sa posilní ich schopnosť zapojiť sa do spolupráce medzi sektormi, a to aj na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

10.

investície do kultúrnych a tvorivých sektorov sa často vnímajú ako riskantné a nestabilné, keďže sú založené na nehmotnom majetku. Preto sú potrebné inovačné nástroje financovania osobitne zamerané na kultúrne a tvorivé sektory, ktorými sa posilní ich schopnosť zapojiť sa do spolupráce medzi sektormi, a to aj na medzinárodnej úrovni;

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÍSLUŠNÝCH OBLASTÍ PRÁVOMOCÍ A S NÁLEŽITÝM OHĽADOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

| 11. | zvyšovali informovanosť všetkých zainteresovaných strán, najmä tvorcov politík, pracovníkov tvorivých sektorov, priemyselných odvetví, podnikov a investorov o kultúrnej, hospodárskej a spoločenskej hodnote tvorivosti a inovácie prostredníctvom spolupráce medzi sektormi. Na tento účel je dôležité podporovať rozsiahle šírenie informácií o osvedčených postupoch, výsledkoch a poznatkoch získaných v rámci spolupráce medzi sektormi, ako aj kontakty medzi odborníkmi a partnerské učenie; |
| --- | --- |

11.

zvyšovali informovanosť všetkých zainteresovaných strán, najmä tvorcov politík, pracovníkov tvorivých sektorov, priemyselných odvetví, podnikov a investorov o kultúrnej, hospodárskej a spoločenskej hodnote tvorivosti a inovácie prostredníctvom spolupráce medzi sektormi. Na tento účel je dôležité podporovať rozsiahle šírenie informácií o osvedčených postupoch, výsledkoch a poznatkoch získaných v rámci spolupráce medzi sektormi, ako aj kontakty medzi odborníkmi a partnerské učenie;

| 12. | prekonali uzavretý spôsob myslenia v tradičných oblastiach politiky prostredníctvom lepšieho zapojenia kultúry a umeleckej tvorivosti do stratégií pre hospodársky rast, sociálne politiky, mestský a regionálny rozvoj a udržateľný rozvoj; |
| --- | --- |

12.

prekonali uzavretý spôsob myslenia v tradičných oblastiach politiky prostredníctvom lepšieho zapojenia kultúry a umeleckej tvorivosti do stratégií pre hospodársky rast, sociálne politiky, mestský a regionálny rozvoj a udržateľný rozvoj;

| 13. | naďalej mapovali existujúce politiky a trendy týkajúce sa kultúrnych a tvorivých presahov a zlepšovali zber údajov s cieľom posilniť tvorbu politík na základe dôkazov. To znamená vytváranie nových metodík na meranie kultúrnych a tvorivých presahov do iných priemyselných odvetví s cieľom lepšie zachytiť ich inovačný vklad a pochopiť ich širší dosah; |
| --- | --- |

13.

naďalej mapovali existujúce politiky a trendy týkajúce sa kultúrnych a tvorivých presahov a zlepšovali zber údajov s cieľom posilniť tvorbu politík na základe dôkazov. To znamená vytváranie nových metodík na meranie kultúrnych a tvorivých presahov do iných priemyselných odvetví s cieľom lepšie zachytiť ich inovačný vklad a pochopiť ich širší dosah;

| 14. | podporovali tvorivé ekosystémy a multidisciplinárne prostredia pre kultúrne a tvorivé sektory takými štruktúrami, ako sú inovačné a podnikateľské centrá, urýchľovače začatia podnikateľskej činnosti, podnikateľské inkubátory, tvorivé centrá, spoločné pracovné priestory a programy vytvárania kontaktov; |
| --- | --- |

14.

podporovali tvorivé ekosystémy a multidisciplinárne prostredia pre kultúrne a tvorivé sektory takými štruktúrami, ako sú inovačné a podnikateľské centrá, urýchľovače začatia podnikateľskej činnosti, podnikateľské inkubátory, tvorivé centrá, spoločné pracovné priestory a programy vytvárania kontaktov;

| 15. | podporovali medzisektorové kultúrne a tvorivé zoskupenia a kontakty na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom podnecovať vývoz v oblasti kultúry a tvorivých oblastiach a zlepšiť prístup na nové trhy; |
| --- | --- |

15.

podporovali medzisektorové kultúrne a tvorivé zoskupenia a kontakty na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni s cieľom podnecovať vývoz v oblasti kultúry a tvorivých oblastiach a zlepšiť prístup na nové trhy;

| 16. | podnecovali využívanie netechnologických a sociálnych inovácií, ako aj inovácií služieb v tradičných odvetviach, a to napríklad zavedením prístupu dizajnérskeho myslenia (2) a tvorivosti vychádzajúcej z kultúry do týchto odvetví; |
| --- | --- |

16.

podnecovali využívanie netechnologických a sociálnych inovácií, ako aj inovácií služieb v tradičných odvetviach, a to napríklad zavedením prístupu dizajnérskeho myslenia (2) a tvorivosti vychádzajúcej z kultúry do týchto odvetví;

| 17. | nabádali kultúrne a tvorivé sektory, aby využívali možnosti, ktoré im ponúkne budúci jednotný digitálny trh; |
| --- | --- |

17.

nabádali kultúrne a tvorivé sektory, aby využívali možnosti, ktoré im ponúkne budúci jednotný digitálny trh;

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY S NÁLEŽITÝM ZRETEĽOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

| 18. | podnecovali presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti na miestnej a regionálnej úrovni, podľa možnosti na základe existujúcich iniciatív, v úzkej spolupráci s miestnymi subjektmi, MVO, organizáciami a podnikmi. Mohlo by sa zvážiť aj vytváranie multidisciplinárnych zoskupení za aktívneho zapojenia miestnych a regionálnych zoskupení; |
| --- | --- |

18.

podnecovali presahovanie oblasti kultúry a tvorivej oblasti na miestnej a regionálnej úrovni, podľa možnosti na základe existujúcich iniciatív, v úzkej spolupráci s miestnymi subjektmi, MVO, organizáciami a podnikmi. Mohlo by sa zvážiť aj vytváranie multidisciplinárnych zoskupení za aktívneho zapojenia miestnych a regionálnych zoskupení;

| 19. | podporovali iniciatívy, ktoré podnecujú spoločné presadzovanie kultúrnych a tvorivých sektorov s cieľom prekonať oddelený charakter jednotlivých odvetví a vypracovať komplexné strategické prístupy; |
| --- | --- |

19.

podporovali iniciatívy, ktoré podnecujú spoločné presadzovanie kultúrnych a tvorivých sektorov s cieľom prekonať oddelený charakter jednotlivých odvetví a vypracovať komplexné strategické prístupy;

| 20. | podnecovali využívanie dizajnérskeho myslenia vo verejnom sektore pri riešení zložitých otázok a rozvíjaní efektívnych služieb zameraných na používateľa (3); |
| --- | --- |

20.

podnecovali využívanie dizajnérskeho myslenia vo verejnom sektore pri riešení zložitých otázok a rozvíjaní efektívnych služieb zameraných na používateľa (3);

| 21. | podporovali priaznivé podmienky pre kultúrne a tvorivé sektory s cieľom ďalej rozvíjať ich potenciál v kontexte medzisektorových partnerstiev, okrem iného aj zvážením odporúčaní Európskej aliancie kultúrneho priemyslu (4), prostredníctvom vhodných opatrení, ktoré zahŕňajú:






  — | inovačné finančné nástroje prispôsobené potrebám a špecifikám sektorov, ako sú napríklad systémy inovačných poukazov na pomoc tvorivým MSP (5), financovanie zárodkovej fázy (6), skupinové financovanie, mechanizmy záruk za pôžičky, fondy rizikového kapitálu (ako sú tzv. podnikateľskí anjeli a rizikový kapitál) a návratné príspevky (7), s cieľom diverzifikovať finančnú podporu pre kultúrne a tvorivé sektory. Mohli by sa zvážiť aj pilotné projekty, ktoré podporujú experimentovanie a podstupovanie rizika ako spôsob stimulovania inovácie, |
| --- | --- | --- |

21.

podporovali priaznivé podmienky pre kultúrne a tvorivé sektory s cieľom ďalej rozvíjať ich potenciál v kontexte medzisektorových partnerstiev, okrem iného aj zvážením odporúčaní Európskej aliancie kultúrneho priemyslu (4), prostredníctvom vhodných opatrení, ktoré zahŕňajú:

—

inovačné finančné nástroje prispôsobené potrebám a špecifikám sektorov, ako sú napríklad systémy inovačných poukazov na pomoc tvorivým MSP (5), financovanie zárodkovej fázy (6), skupinové financovanie, mechanizmy záruk za pôžičky, fondy rizikového kapitálu (ako sú tzv. podnikateľskí anjeli a rizikový kapitál) a návratné príspevky (7), s cieľom diverzifikovať finančnú podporu pre kultúrne a tvorivé sektory. Mohli by sa zvážiť aj pilotné projekty, ktoré podporujú experimentovanie a podstupovanie rizika ako spôsob stimulovania inovácie,

| — | platformy výmeny a školení pre investorov s cieľom zvýšiť ich informovanosť o potenciáli kultúrnych a tvorivých sektorov, ako aj pre odborníkov, ktorí v týchto sektoroch pracujú, s cieľom rozvíjať ich manažérske a podnikateľské zručnosti, |
| --- | --- |

—

platformy výmeny a školení pre investorov s cieľom zvýšiť ich informovanosť o potenciáli kultúrnych a tvorivých sektorov, ako aj pre odborníkov, ktorí v týchto sektoroch pracujú, s cieľom rozvíjať ich manažérske a podnikateľské zručnosti,

| 22. | podporovali rozvoj prierezových zručností, ako je tvorivosť, kultúrne povedomie a podnikavosť, vo formálnom aj neformálnom vzdelávaní. Podľa potreby nabádali na medzisektorové prístupy medzi rôznymi oblasťami v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, napríklad prostredníctvom spoločných programov medzi rôznymi druhmi umenia a kultúrou, vedou, inžinierstvom, technológiou, podnikmi a inými relevantnými oblasťami; |
| --- | --- |

22.

podporovali rozvoj prierezových zručností, ako je tvorivosť, kultúrne povedomie a podnikavosť, vo formálnom aj neformálnom vzdelávaní. Podľa potreby nabádali na medzisektorové prístupy medzi rôznymi oblasťami v rámci inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, napríklad prostredníctvom spoločných programov medzi rôznymi druhmi umenia a kultúrou, vedou, inžinierstvom, technológiou, podnikmi a inými relevantnými oblasťami;

VYZÝVA KOMISIU, ABY:

| 23. | vypracovala komplexný strategický prístup na podporu konkurencieschopnosti a rozvoja priemyslu v oblasti kultúry a tvorivého odvetvia a zdôrazňovala pritom ich úlohu v celkovom inovačnom procese vo všetkých odvetviach priemyslu; |
| --- | --- |

23.

vypracovala komplexný strategický prístup na podporu konkurencieschopnosti a rozvoja priemyslu v oblasti kultúry a tvorivého odvetvia a zdôrazňovala pritom ich úlohu v celkovom inovačnom procese vo všetkých odvetviach priemyslu;

| 24. | lepšie prispôsobila a šírila informácie o existujúcich programoch a fondoch EÚ na kultúrne a tvorivé sektory s cieľom posilniť presahy s inými oblasťami politiky; |
| --- | --- |

24.

lepšie prispôsobila a šírila informácie o existujúcich programoch a fondoch EÚ na kultúrne a tvorivé sektory s cieľom posilniť presahy s inými oblasťami politiky;

| 25. | zvážila využitie existujúcich finančných prostriedkov, ktoré sú dostupné v rámci programov EÚ, ako je program Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy, Erasmus+, COSME a program Kreatívna Európa, na projekty presahovania zamerané napríklad na:






  — | podporu multidisciplinárnych tímov umelcov, výskumných pracovníkov a technológov, |
| --- | --- | --- |

25.

zvážila využitie existujúcich finančných prostriedkov, ktoré sú dostupné v rámci programov EÚ, ako je program Horizont 2020, Nástroj na prepájanie Európy, Erasmus+, COSME a program Kreatívna Európa, na projekty presahovania zamerané napríklad na:

—

podporu multidisciplinárnych tímov umelcov, výskumných pracovníkov a technológov,

| — | lepšiu podporu netechnologických a sociálnych inovácií a inovácií v oblasti služieb, |
| --- | --- |

—

lepšiu podporu netechnologických a sociálnych inovácií a inovácií v oblasti služieb,

| — | rozvoj prierezových zručností, ako sú kritické myslenie a iniciatívnosť, |
| --- | --- |

—

rozvoj prierezových zručností, ako sú kritické myslenie a iniciatívnosť,

| — | podporu umeleckých prejavov v mestskom rozvoji ako súčasť inteligentných a tvorivých miest, |
| --- | --- |

—

podporu umeleckých prejavov v mestskom rozvoji ako súčasť inteligentných a tvorivých miest,

| — | podporu prístupu zameraného na používateľa pri modernizácii verejných služieb, napr. prostredníctvom uplatňovania dizajnérskeho myslenia, |
| --- | --- |

—

podporu prístupu zameraného na používateľa pri modernizácii verejných služieb, napr. prostredníctvom uplatňovania dizajnérskeho myslenia,

a bezodkladne podnikli prípravné činnosti potrebné na spustenie Záručného mechanizmu pre kultúrne a kreatívne sektory (8) v roku 2016;

| 26. | pokračovala v práci, ktorú začali jej útvary, ako napríklad Eurostat a Spoločné výskumné centrum, s cieľom poskytovať informácie a údaje o prínose presahovania oblasti kultúry a tvorivej oblasti do iných hospodárskych sektorov a oblastí politiky, ako aj k rastu všeobecne. |
| --- | --- |

26.

pokračovala v práci, ktorú začali jej útvary, ako napríklad Eurostat a Spoločné výskumné centrum, s cieľom poskytovať informácie a údaje o prínose presahovania oblasti kultúry a tvorivej oblasti do iných hospodárskych sektorov a oblastí politiky, ako aj k rastu všeobecne.

SÚHLASÍ S TÝM, ŽE

| 27. | vyhodnotí plnenie týchto záverov v roku 2018. Cieľom tejto aktivity bude zhodnotiť pokrok, ktorý dosiahli členské štáty a Komisia pri plnení záverov (9). S členskými štátmi by sa mali uskutočniť konzultácie o forme a rozsahu hodnotenia, ktoré by malo byť jednoduché a užitočné. |
| --- | --- |

27.

vyhodnotí plnenie týchto záverov v roku 2018. Cieľom tejto aktivity bude zhodnotiť pokrok, ktorý dosiahli členské štáty a Komisia pri plnení záverov (9). S členskými štátmi by sa mali uskutočniť konzultácie o forme a rozsahu hodnotenia, ktoré by malo byť jednoduché a užitočné.

---

(1)  Na základe strategickej príručky o podpore tvorivých partnerstiev, ktorú vypracovala pracovná skupina pre otvorenú metódu koordinácie (2014), http://ec.europa.eu/culture/library/reports/creative-partnerships_en.pdf

(2)  Dizajnérske myslenie sa môže opísať ako forma myslenia zameraná na riešenie, ktoré sa začína cieľom (lepšia situácia v budúcnosti), a nie pokusom o riešenie konkrétneho problému. Poskytuje komplexný a tvorivý prístup, ktorý možno uplatniť na riešenie širokej škály situácií, najmä zložitých alebo neočakávaných problémov.

(3)  Na základe materiálu Vykonávanie akčného plánu týkajúceho sa inovácie na základe dizajnu (Implementing an Action Plan for Design-Driven Innovation) (SWD (2013) 380 final).

(4)  Európska aliancia kultúrneho priemyslu (ECIA) je iniciatíva integrovanej politiky, ktorú vytvorila Komisia a ktorá prebiehala od roku 2012 do roku 2014. Jej cieľom bolo testovať a prehodnotiť nové inovačné politické nástroje pre tvorivé odvetvia a vydávať konkrétne odporúčania.

(5)  Systémy inovačných poukazov na pomoc tvorivým MSP sú malé sumy úveru poskytované vládami malým a stredným podnikom na nákup služieb, ktoré prinášajú inovácie (nové produkty, služby alebo procesy) do ich podnikateľských činností (odporúčania ECIA).

(6)  Zárodkový kapitál je zameraný na podporu spoločností pri prechode od štádia nápadu alebo prototypu k prvým komerčným príjmom. Zameriava sa na veľmi skoré štádiá mladých inovačných spoločností, kde je riziko vysoké.

(7)  Návratné príspevky sú novým nástrojom financovaným verejnými orgánmi. Vybraný projekt dostane súbežne dvojité financovanie pozostávajúce z pôžičky s nulovými nákladmi a „návratného príspevku“, ktorý splatí celkovo alebo čiastočne podnik, ktorý je príjemcom, v závislosti od výkonu spoločnosti počas obdobia využívania (odporúčanie ECIA).

(8)  Záručný mechanizmus pre kultúrne a kreatívne sektory je finančný nástroj zriadený v rámci programu Kreatívna Európa (2014 – 2020). Jeho cieľom je uľahčiť prístup k financiám pre mikropodniky a malé a stredné podniky a organizácie pracujúce v európskych kultúrnych a tvorivých sektoroch.

(9)  Predchádzajúce príklady zahŕňajú hodnotenie z roku 2015, keď sa hodnotili závery Rady z roku 2012 o správe kultúry.

---

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/17 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/17

---

Závery Rady o úlohe vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania pri podpore tvorivosti, inovačnosti a digitálnej kompetencie

(2015/C 172/05)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

V KONTEXTE ÚSILIA ÚNIE O VYBUDOVANIE DIGITÁLNEHO HOSPODÁRSTVA (1),

SO ZRETEĽOM NA:

| 1. | Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, v ktorom sa vymedzujú znalosti, zručnosti a postoje potrebné na rozvoj digitálnej kompetencie (2) ako jednej z kľúčových kompetencií, ktoré potrebujú všetky osoby na osobné naplnenie a rozvoj, aktívne občianstvo, sociálne začlenenie a zamestnanie (3) a v ktorom sa zdôrazňuje kľúčová úloha vzdelávania a odbornej prípravy pri zabezpečovaní toho, aby všetci mladí ľudia mali možnosť získať a zlepšovať túto kompetenciu. |
| --- | --- |

1.

Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, v ktorom sa vymedzujú znalosti, zručnosti a postoje potrebné na rozvoj digitálnej kompetencie (2) ako jednej z kľúčových kompetencií, ktoré potrebujú všetky osoby na osobné naplnenie a rozvoj, aktívne občianstvo, sociálne začlenenie a zamestnanie (3) a v ktorom sa zdôrazňuje kľúčová úloha vzdelávania a odbornej prípravy pri zabezpečovaní toho, aby všetci mladí ľudia mali možnosť získať a zlepšovať túto kompetenciu.

| 2. | Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 22. mája 2008 o podpore tvorivosti a inovácie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, v ktorých sa zdôraznila najmä kľúčová úloha, ktorú zohrávajú učitelia a vzdelávacie prostredie pri rozvoji a podpore tvorivého potenciálu každého dieťaťa (4). |
| --- | --- |

2.

Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 22. mája 2008 o podpore tvorivosti a inovácie prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy, v ktorých sa zdôraznila najmä kľúčová úloha, ktorú zohrávajú učitelia a vzdelávacie prostredie pri rozvoji a podpore tvorivého potenciálu každého dieťaťa (4).

| 3. | Závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (5), v ktorých sa stanovuje podpora tvorivosti a inovácie na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy za jeden zo štyroch strategických cieľov rámca, pričom získavanie prierezových kľúčových kompetencií, ako je digitálna kompetencia, sa označuje za kľúčovú výzvu v tejto oblasti. |
| --- | --- |

3.

Závery Rady z 12. mája 2009 o strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (5), v ktorých sa stanovuje podpora tvorivosti a inovácie na všetkých úrovniach vzdelávania a odbornej prípravy za jeden zo štyroch strategických cieľov rámca, pričom získavanie prierezových kľúčových kompetencií, ako je digitálna kompetencia, sa označuje za kľúčovú výzvu v tejto oblasti.

| 4. | Závery Rady z 27. novembra 2009 o mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí, v ktorých sa zdôraznilo, že je potrebné presadzovať nielen lepší prístup k novým technológiám, ale aj ich zodpovedné využívanie (6). |
| --- | --- |

4.

Závery Rady z 27. novembra 2009 o mediálnej gramotnosti v digitálnom prostredí, v ktorých sa zdôraznilo, že je potrebné presadzovať nielen lepší prístup k novým technológiám, ale aj ich zodpovedné využívanie (6).

| 5. | Závery Rady z 20. mája 2011 o vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve (7), v ktorých sa uznáva, že kvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve dopĺňajú ústrednú úlohu rodiny, kladú podstatné základy osvojenia jazyka, úspešného celoživotného vzdelávania, sociálnej integrácie, osobného rozvoja a zamestnateľnosti a zároveň podporujú nadobúdanie kognitívnych aj ostatných zručností. |
| --- | --- |

5.

Závery Rady z 20. mája 2011 o vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve (7), v ktorých sa uznáva, že kvalitné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve dopĺňajú ústrednú úlohu rodiny, kladú podstatné základy osvojenia jazyka, úspešného celoživotného vzdelávania, sociálnej integrácie, osobného rozvoja a zamestnateľnosti a zároveň podporujú nadobúdanie kognitívnych aj ostatných zručností.

| 6. | Závery Rady z 29. novembra 2011 o kultúrnych a tvorivých kompetenciách a ich úlohe pri budovaní intelektuálneho kapitálu Európy (8), v ktorých sa uznáva, že tieto kompetencie sú zdrojom udržateľného a inkluzívneho rastu v Európe, najmä prostredníctvom rozvoja inovačných výrobkov a služieb. |
| --- | --- |

6.

Závery Rady z 29. novembra 2011 o kultúrnych a tvorivých kompetenciách a ich úlohe pri budovaní intelektuálneho kapitálu Európy (8), v ktorých sa uznáva, že tieto kompetencie sú zdrojom udržateľného a inkluzívneho rastu v Európe, najmä prostredníctvom rozvoja inovačných výrobkov a služieb.

| 7. | Závery Rady z 29. novembra 2011 o ochrane detí v digitálnom svete (9), v ktorých sa zdôrazňuje význam zvyšovania povedomia detí o možných rizikách, s ktorými sa stretávajú v digitálnom svete, a vyzýva sa na jednotnosť pri presadzovaní online bezpečnosti a mediálnej gramotnosti na školách, ako aj v inštitúciách poskytujúcich vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve. |
| --- | --- |

7.

Závery Rady z 29. novembra 2011 o ochrane detí v digitálnom svete (9), v ktorých sa zdôrazňuje význam zvyšovania povedomia detí o možných rizikách, s ktorými sa stretávajú v digitálnom svete, a vyzýva sa na jednotnosť pri presadzovaní online bezpečnosti a mediálnej gramotnosti na školách, ako aj v inštitúciách poskytujúcich vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve.

| 8. | Závery Rady z 26. novembra 2012 o gramotnosti, v ktorých sa zdôraznilo, že vplyv nových technológií na gramotnosť zatiaľ systémy vzdelávania plne nevyužili a že preskúmaním vzdelávacích materiálov a metód z hľadiska narastajúcej digitalizácie a podporou učiteľov pri využívaní nových metodík možno zvýšiť motiváciu študentov (10). |
| --- | --- |

8.

Závery Rady z 26. novembra 2012 o gramotnosti, v ktorých sa zdôraznilo, že vplyv nových technológií na gramotnosť zatiaľ systémy vzdelávania plne nevyužili a že preskúmaním vzdelávacích materiálov a metód z hľadiska narastajúcej digitalizácie a podporou učiteľov pri využívaní nových metodík možno zvýšiť motiváciu študentov (10).

| 9. | Závery Rady z 26. novembra 2012 o európskej stratégii vytvárania lepšieho internetu pre deti (11), v ktorých sa zdôraznila dôležitá úloha sektoru vzdelávania a rodičov pri pomáhaní deťom, aby využívali príležitosti, ktoré ponúka internet, bezpečným a prospešným spôsobom, ako aj potreba toho, aby učitelia a rodičia držali krok s neustálymi technologickými zmenami. |
| --- | --- |

9.

Závery Rady z 26. novembra 2012 o európskej stratégii vytvárania lepšieho internetu pre deti (11), v ktorých sa zdôraznila dôležitá úloha sektoru vzdelávania a rodičov pri pomáhaní deťom, aby využívali príležitosti, ktoré ponúka internet, bezpečným a prospešným spôsobom, ako aj potreba toho, aby učitelia a rodičia držali krok s neustálymi technologickými zmenami.

| 10. | Závery Rady z 20. mája 2014 o účinnom vzdelávaní učiteľov, v ktorých sa zdôrazňuje, že je dôležité, aby samotní učitelia dostatočne rozumeli digitálnym nástrojom učenia sa a otvoreným vzdelávacím zdrojom, aby ich mohli účinne využívať pri výučbe a umožnili študentom rozvíjať ich digitálnu kompetenciu (12), |
| --- | --- |

10.

Závery Rady z 20. mája 2014 o účinnom vzdelávaní učiteľov, v ktorých sa zdôrazňuje, že je dôležité, aby samotní učitelia dostatočne rozumeli digitálnym nástrojom učenia sa a otvoreným vzdelávacím zdrojom, aby ich mohli účinne využívať pri výučbe a umožnili študentom rozvíjať ich digitálnu kompetenciu (12),

A VZHĽADOM NA ĎALŠIE ZÁKLADNÉ PRVKY, KTORÉ SA UVÁDZAJÚ V PRÍLOHE K TÝMTO ZÁVEROM,

UZNÁVA, ŽE:

| 1. | Podpora tvorivosti, inovácie a digitálnej kompetencie prostredníctvom vzdelávania v ranom detstve (13) môže priniesť výhody neskôr, keďže položí základy pre ďalšie vzdelávanie, umožní, aby sa znalosti rozvinuli na oveľa vyššiu úroveň a vo všeobecnosti zlepší schopnosť každého dieťaťa rozvinúť svoje tvorivé a kritické myslenie a stať sa zodpovedným občanom pre Európu zajtrajška, ktorý je schopný čeliť výzvam čoraz prepojenejšieho globalizovanejšieho sveta. |
| --- | --- |

1.

Podpora tvorivosti, inovácie a digitálnej kompetencie prostredníctvom vzdelávania v ranom detstve (13) môže priniesť výhody neskôr, keďže položí základy pre ďalšie vzdelávanie, umožní, aby sa znalosti rozvinuli na oveľa vyššiu úroveň a vo všeobecnosti zlepší schopnosť každého dieťaťa rozvinúť svoje tvorivé a kritické myslenie a stať sa zodpovedným občanom pre Európu zajtrajška, ktorý je schopný čeliť výzvam čoraz prepojenejšieho globalizovanejšieho sveta.

| 2. | Schopnosť inovovať a vyvíjať nové produkty a služby do značnej miery závisí od využitia prínosov digitálnej revolúcie, ktorá mení hospodárstva a spoločnosti ohromujúcou rýchlosťou, čo znamená, že v budúcich desaťročiach bude hospodársky úspech závisieť okrem iného od občanov, ktorí preukážu tvorivé a inovačné schopnosti a ktorí majú digitálnu kompetenciu na vysokej úrovni. |
| --- | --- |

2.

Schopnosť inovovať a vyvíjať nové produkty a služby do značnej miery závisí od využitia prínosov digitálnej revolúcie, ktorá mení hospodárstva a spoločnosti ohromujúcou rýchlosťou, čo znamená, že v budúcich desaťročiach bude hospodársky úspech závisieť okrem iného od občanov, ktorí preukážu tvorivé a inovačné schopnosti a ktorí majú digitálnu kompetenciu na vysokej úrovni.

| 3. | S cieľom uspokojiť rastúci dopyt po digitálne kompetentných používateľoch a odborníkoch na IKT musí Európa reagovať na výzvu, ktorou je poskytnúť všetkým občanom príležitosti na realizáciu ich tvorivého či inovačného potenciálu a na rozvoj ich digitálnej kompetencie prostredníctvom celoživotného vzdelávania. |
| --- | --- |

3.

S cieľom uspokojiť rastúci dopyt po digitálne kompetentných používateľoch a odborníkoch na IKT musí Európa reagovať na výzvu, ktorou je poskytnúť všetkým občanom príležitosti na realizáciu ich tvorivého či inovačného potenciálu a na rozvoj ich digitálnej kompetencie prostredníctvom celoživotného vzdelávania.

PRETO SÚHLASÍ S TÝM, ŽE:

pokiaľ ide o tvorivosť a inovačnosť:

| 1. | Systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa, zohrávajú zásadnú úlohu pri rozvoji tvorivých a inovačných schopností od raného veku ako kľúčových faktorov nielen pri zlepšovaní budúcej hospodárskej konkurencieschopnosti a zamestnateľnosti, ale rovnako významne aj pri podpore osobného naplnenia a rozvoja, sociálneho začlenenia a aktívneho občianstva. |
| --- | --- |

1.

Systémy vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj neformálne vzdelávanie a informálne učenie sa, zohrávajú zásadnú úlohu pri rozvoji tvorivých a inovačných schopností od raného veku ako kľúčových faktorov nielen pri zlepšovaní budúcej hospodárskej konkurencieschopnosti a zamestnateľnosti, ale rovnako významne aj pri podpore osobného naplnenia a rozvoja, sociálneho začlenenia a aktívneho občianstva.

| 2. | Učitelia a pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zohrávajú zásadnú úlohu pri stimulácii zvedavosti a predstavivosti detí a ich túžby experimentovať a pomáhajú im rozvíjať nielen základné zručnosti a odborné znalosti, ale aj prierezové kompetencie potrebné na tvorivosť a inovačnosť, ako je napríklad kritické myslenie, riešenie problémov a preberanie iniciatívy. |
| --- | --- |

2.

Učitelia a pracovníci v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve zohrávajú zásadnú úlohu pri stimulácii zvedavosti a predstavivosti detí a ich túžby experimentovať a pomáhajú im rozvíjať nielen základné zručnosti a odborné znalosti, ale aj prierezové kompetencie potrebné na tvorivosť a inovačnosť, ako je napríklad kritické myslenie, riešenie problémov a preberanie iniciatívy.

| 3. | Učenie sa hrou, ktoré môže zahŕňať hry a digitálne nástroje s pedagogickou hodnotou, podporuje nielen predstavivosť, intuíciu a zvedavosť, ale aj schopnosť spolupracovať a riešiť problémy, a preto je dôležité pre vývoj a učenie sa každého dieťaťa, najmä v ranom detstve. |
| --- | --- |

3.

Učenie sa hrou, ktoré môže zahŕňať hry a digitálne nástroje s pedagogickou hodnotou, podporuje nielen predstavivosť, intuíciu a zvedavosť, ale aj schopnosť spolupracovať a riešiť problémy, a preto je dôležité pre vývoj a učenie sa každého dieťaťa, najmä v ranom detstve.

| 4. | Toto všetko má významný vplyv, pokiaľ ide o modernizáciu pedagogických prístupov, vyučovacích zdrojov a vzdelávacieho prostredia, a tiež pokiaľ ide o počiatočnú odbornú prípravu a ďalší profesijný rozvoj učiteľov a pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorí musia byť schopní podporovať tvorivosť a inovačnosť u detí preukazovaním týchto aspektov vo vlastnom vyučovaní, |
| --- | --- |

4.

Toto všetko má významný vplyv, pokiaľ ide o modernizáciu pedagogických prístupov, vyučovacích zdrojov a vzdelávacieho prostredia, a tiež pokiaľ ide o počiatočnú odbornú prípravu a ďalší profesijný rozvoj učiteľov a pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorí musia byť schopní podporovať tvorivosť a inovačnosť u detí preukazovaním týchto aspektov vo vlastnom vyučovaní,

a pokiaľ ide o digitálnu kompetenciu:

| 5. | Hoci sa digitálne nástroje nemôžu používať ako náhrada základných aktivít, zážitkov a materiálov v triede, poskytovanie takýchto nástrojov a ich začlenenie do procesu vyučovania a učenia sa môže vo vhodných prípadoch prispieť k zvýšeniu ich kvality a účinnosti, ako aj k zvýšeniu motivácie žiakov a k zlepšeniu ich porozumenia a výsledkov učenia. |
| --- | --- |

5.

Hoci sa digitálne nástroje nemôžu používať ako náhrada základných aktivít, zážitkov a materiálov v triede, poskytovanie takýchto nástrojov a ich začlenenie do procesu vyučovania a učenia sa môže vo vhodných prípadoch prispieť k zvýšeniu ich kvality a účinnosti, ako aj k zvýšeniu motivácie žiakov a k zlepšeniu ich porozumenia a výsledkov učenia.

| 6. | Účinný rozvoj digitálnej kompetencie zodpovedajúci veku v rámci vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a primárneho vzdelávania má významné dôsledky, pokiaľ ide pedagogické prístupy, hodnotenie, pedagogické zdroje a vzdelávacie prostredie, ako aj pokiaľ ide o pomoc pri prekonávaní digitálnej priepasti. |
| --- | --- |

6.

Účinný rozvoj digitálnej kompetencie zodpovedajúci veku v rámci vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a primárneho vzdelávania má významné dôsledky, pokiaľ ide pedagogické prístupy, hodnotenie, pedagogické zdroje a vzdelávacie prostredie, ako aj pokiaľ ide o pomoc pri prekonávaní digitálnej priepasti.

| 7. | Rovnako dôležité je, že to má dôsledky na počiatočné vzdelávanie a ďalší profesijný rozvoj učiteľov i pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby rozvíjali svoje schopnosti, metodiku a zručnosti s cieľom presadzovať účinné a zodpovedné využívanie nových technológií na pedagogické účely a podporiť deti pri rozvoji digitálnej kompetencie. |
| --- | --- |

7.

Rovnako dôležité je, že to má dôsledky na počiatočné vzdelávanie a ďalší profesijný rozvoj učiteľov i pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby rozvíjali svoje schopnosti, metodiku a zručnosti s cieľom presadzovať účinné a zodpovedné využívanie nových technológií na pedagogické účely a podporiť deti pri rozvoji digitálnej kompetencie.

| 8. | Vo svete, kde mnoho detí často celkom bez problémov používa digitálne médiá, zohráva vzdelávanie a odborná príprava dôležitú úlohu aj pri presadzovaní bezpečného a zodpovedného používania digitálnych nástrojov a pri rozvoji mediálnej gramotnosti, t. j. schopnosti nielen získavať prístup k digitálnemu obsahu, ale najmä tento obsah interpretovať, využívať, vymieňať, tvoriť a kriticky hodnotiť. |
| --- | --- |

8.

Vo svete, kde mnoho detí často celkom bez problémov používa digitálne médiá, zohráva vzdelávanie a odborná príprava dôležitú úlohu aj pri presadzovaní bezpečného a zodpovedného používania digitálnych nástrojov a pri rozvoji mediálnej gramotnosti, t. j. schopnosti nielen získavať prístup k digitálnemu obsahu, ale najmä tento obsah interpretovať, využívať, vymieňať, tvoriť a kriticky hodnotiť.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY, ABY PRI NÁLEŽITOM ZOHĽADNENÍ SUBSIDIARITY A INŠTITUCIONÁLNEJ NEZÁVISLOSTI,

pokiaľ ide o tvorivosť a inovačnosť:

| 1. | Nabádali inštitúcie vzdelávania učiteľov, inštitúcie odbornej prípravy pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a poskytovateľov odbornej prípravy popri zamestnaní, aby svoje programy upravili tak, že budú zohľadňovať nové vzdelávacie nástroje, a aby vypracovali vhodné metodiky zamerané na podporu tvorivosti a inovácie od raného veku. |
| --- | --- |

1.

Nabádali inštitúcie vzdelávania učiteľov, inštitúcie odbornej prípravy pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a poskytovateľov odbornej prípravy popri zamestnaní, aby svoje programy upravili tak, že budú zohľadňovať nové vzdelávacie nástroje, a aby vypracovali vhodné metodiky zamerané na podporu tvorivosti a inovácie od raného veku.

| 2. | Nabádali poskytovateľov vzdelávania alebo príslušné orgány, aby vybavili školy a zariadenia, ktoré poskytujú vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, tak, aby mohli podporovať tvorivé a inovačné schopnosti. |
| --- | --- |

2.

Nabádali poskytovateľov vzdelávania alebo príslušné orgány, aby vybavili školy a zariadenia, ktoré poskytujú vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, tak, aby mohli podporovať tvorivé a inovačné schopnosti.

| 3. | Nabádali poskytovateľov programov počiatočného a ďalšieho profesijného rozvoja pre učiteľov i pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, aby venovali pozornosť účinným metódam podpory zvedavosti, experimentovania, tvorivého a kritického myslenia a kultúrneho porozumenia, napríklad prostredníctvom umenia, hudby a divadla, a aby preskúmali potenciál tvorivých partnerstiev. |
| --- | --- |

3.

Nabádali poskytovateľov programov počiatočného a ďalšieho profesijného rozvoja pre učiteľov i pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, aby venovali pozornosť účinným metódam podpory zvedavosti, experimentovania, tvorivého a kritického myslenia a kultúrneho porozumenia, napríklad prostredníctvom umenia, hudby a divadla, a aby preskúmali potenciál tvorivých partnerstiev.

| 4. | Presadzovali rozvoj aktivít formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa pre deti, ktoré sú zamerané na podporu tvorivosti a inovácie, a pritom zohľadnili aj dôležitú úlohu rodičov a rodín, |
| --- | --- |

4.

Presadzovali rozvoj aktivít formálneho a neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa pre deti, ktoré sú zamerané na podporu tvorivosti a inovácie, a pritom zohľadnili aj dôležitú úlohu rodičov a rodín,

a pokiaľ ide o digitálnu kompetenciu:

| 5. | Uľahčovali prístup k IKT a ich presadzovanie a rozvoj digitálnej kompetencie prostredníctvom vystavenia digitálnym nástrojom s ohľadom na vek príjemcov a začlenenia týchto nástrojov do vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania, pričom sa zohľadní dôležitá úloha rodičov a rodín, ako aj rôzne vzdelávacie potreby v rozličnom veku. |
| --- | --- |

5.

Uľahčovali prístup k IKT a ich presadzovanie a rozvoj digitálnej kompetencie prostredníctvom vystavenia digitálnym nástrojom s ohľadom na vek príjemcov a začlenenia týchto nástrojov do vzdelávania v ranom detstve a primárneho vzdelávania, pričom sa zohľadní dôležitá úloha rodičov a rodín, ako aj rôzne vzdelávacie potreby v rozličnom veku.

| 6. | Nabádali na vývoj a využívanie digitálnych nástrojov na vyučovacie účely a pedagogických prístupov, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu kompetencií vo všetkých oblastiach – predovšetkým vrátane gramotnosti, matematickej gramotnosti, matematiky, vedy, techniky a cudzích jazykov – s cieľom riešiť niektoré z výziev zdôraznených v nedávnych medzinárodných prieskumoch (14). |
| --- | --- |

6.

Nabádali na vývoj a využívanie digitálnych nástrojov na vyučovacie účely a pedagogických prístupov, ktoré môžu prispieť k zlepšeniu kompetencií vo všetkých oblastiach – predovšetkým vrátane gramotnosti, matematickej gramotnosti, matematiky, vedy, techniky a cudzích jazykov – s cieľom riešiť niektoré z výziev zdôraznených v nedávnych medzinárodných prieskumoch (14).

| 7. | Nabádali poskytovateľov vzdelávania alebo príslušné orgány, aby vybavili školy a inštitúcie, ktoré poskytujú vzdelávanie v ranom detstve, tak, aby mohli presadzovať rozvoj digitálnej kompetencie prispôsobený veku, najmä prostredníctvom rozšírenia poskytovania rôznych digitálnych nástrojov a infraštruktúry. |
| --- | --- |

7.

Nabádali poskytovateľov vzdelávania alebo príslušné orgány, aby vybavili školy a inštitúcie, ktoré poskytujú vzdelávanie v ranom detstve, tak, aby mohli presadzovať rozvoj digitálnej kompetencie prispôsobený veku, najmä prostredníctvom rozšírenia poskytovania rôznych digitálnych nástrojov a infraštruktúry.

| 8. | Nabádali pedagógov v učiteľských odboroch a v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, učiteľov, pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a vedenie škôl, aby prostredníctvom počiatočného a ďalšieho profesijného rozvoja získavali dostatočnú úroveň digitálnej kompetencie vrátane schopnosti využívať IKT na pedagogické účely a aby vyvíjali účinné metódy presadzovania mediálnej gramotnosti od raného veku. |
| --- | --- |

8.

Nabádali pedagógov v učiteľských odboroch a v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, učiteľov, pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a vedenie škôl, aby prostredníctvom počiatočného a ďalšieho profesijného rozvoja získavali dostatočnú úroveň digitálnej kompetencie vrátane schopnosti využívať IKT na pedagogické účely a aby vyvíjali účinné metódy presadzovania mediálnej gramotnosti od raného veku.

| 9. | Preskúmali potenciál digitálnych nástrojov na podporu vzdelávania v rôznych prostrediach a poskytovali personalizovanejšie prístupy k vzdelávaniu, ktoré obsiahnu široké spektrum schopností – od vysoko talentovaných žiakov až po žiakov s nízkymi zručnosťami – ako aj deti zo znevýhodneného prostredia a deti s osobitnými potrebami. |
| --- | --- |

9.

Preskúmali potenciál digitálnych nástrojov na podporu vzdelávania v rôznych prostrediach a poskytovali personalizovanejšie prístupy k vzdelávaniu, ktoré obsiahnu široké spektrum schopností – od vysoko talentovaných žiakov až po žiakov s nízkymi zručnosťami – ako aj deti zo znevýhodneného prostredia a deti s osobitnými potrebami.

| 10. | Presadzovali komunikáciu a spoluprácu medzi školami a medzi učiteľmi na regionálnej, vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni, a to aj prostredníctvom eTwinningu. |
| --- | --- |

10.

Presadzovali komunikáciu a spoluprácu medzi školami a medzi učiteľmi na regionálnej, vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni, a to aj prostredníctvom eTwinningu.

| 11. | Preskúmali potenciál spolupráce s komunitou otvorených zdrojov v oblasti inovačných vzdelávacích nástrojov a digitálnej tvorivosti. |
| --- | --- |

11.

Preskúmali potenciál spolupráce s komunitou otvorených zdrojov v oblasti inovačných vzdelávacích nástrojov a digitálnej tvorivosti.

| 12. | Vynaložili úsilie na podporu mediálneho vzdelávania a gramotnosti, najmä bezpečného a zodpovedného využívania digitálnych technológií vo vzdelávaní v ranom detstve a v primárnom vzdelávaní. |
| --- | --- |

12.

Vynaložili úsilie na podporu mediálneho vzdelávania a gramotnosti, najmä bezpečného a zodpovedného využívania digitálnych technológií vo vzdelávaní v ranom detstve a v primárnom vzdelávaní.

VYZÝVA ČLENSKÉ ŠTÁTY A KOMISIU, ABY:

| 1. | Podnikli vhodné opatrenia a iniciatívy zamerané na zvyšovanie tvorivosti, inovácie a digitálnych kompetencií vo vzdelávaní v ranom detstve a v primárnom vzdelávaní, a pritom na podporu takýchto opatrení a iniciatív účinne využívali európske zdroje, ako je napríklad program Erasmus+ a európske štrukturálne a investičné fondy. |
| --- | --- |

1.

Podnikli vhodné opatrenia a iniciatívy zamerané na zvyšovanie tvorivosti, inovácie a digitálnych kompetencií vo vzdelávaní v ranom detstve a v primárnom vzdelávaní, a pritom na podporu takýchto opatrení a iniciatív účinne využívali európske zdroje, ako je napríklad program Erasmus+ a európske štrukturálne a investičné fondy.

| 2. | Presadzovali a rozvíjali spoluprácu, výmenu osvedčených postupov a vzájomné učenie sa v oblasti zvyšovania tvorivosti, inovácie a digitálnych kompetencií vo vzdelávaní v ranom detstve a v primárnom vzdelávaní, ako aj v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa. |
| --- | --- |

2.

Presadzovali a rozvíjali spoluprácu, výmenu osvedčených postupov a vzájomné učenie sa v oblasti zvyšovania tvorivosti, inovácie a digitálnych kompetencií vo vzdelávaní v ranom detstve a v primárnom vzdelávaní, ako aj v rámci neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa.

| 3. | Identifikovali prostredníctvom výskumu príklady najúčinnejších metód a postupov pre učiteľov a pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v jednotlivých fázach vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a primárneho vzdelávania s cieľom pomáhať deťom, aby si rozvíjali tvorivé a inovačné schopnosti, ako aj digitálnu kompetenciu; a v tomto kontexte podľa potreby zvážili uplatnenie kľúčových zásad rámca kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, |
| --- | --- |

3.

Identifikovali prostredníctvom výskumu príklady najúčinnejších metód a postupov pre učiteľov a pracovníkov v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve v jednotlivých fázach vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a primárneho vzdelávania s cieľom pomáhať deťom, aby si rozvíjali tvorivé a inovačné schopnosti, ako aj digitálnu kompetenciu; a v tomto kontexte podľa potreby zvážili uplatnenie kľúčových zásad rámca kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve,

A VYZÝVA KOMISIU, ABY:

| 1. | Pokračovala v prebiehajúcej činnosti v rámci pracovnej skupiny pre prierezové zručnosti a pracovnej skupiny pre digitálne a on-line vzdelávanie zriadených v súvislosti s „ET 2020“ s cieľom podporiť podľa potreby už od raného veku, tvorivosť, inováciu a digitálnu kompetenciu. |
| --- | --- |

1.

Pokračovala v prebiehajúcej činnosti v rámci pracovnej skupiny pre prierezové zručnosti a pracovnej skupiny pre digitálne a on-line vzdelávanie zriadených v súvislosti s „ET 2020“ s cieľom podporiť podľa potreby už od raného veku, tvorivosť, inováciu a digitálnu kompetenciu.

| 2. | Presadzovala spoluprácu a vzájomné učenie sa na európskej úrovni v rámci strategického rámca „ET 2020“, ako aj prostredníctvom programu Erasmus+. |
| --- | --- |

2.

Presadzovala spoluprácu a vzájomné učenie sa na európskej úrovni v rámci strategického rámca „ET 2020“, ako aj prostredníctvom programu Erasmus+.

| 3. | Pokračovala v monitorovaní oblastí, na ktoré sa vzťahujú tieto závery, v rámci existujúcich nástrojov a správ, a to tak, aby nevznikalo ďalšie administratívne zaťaženie. |
| --- | --- |

3.

Pokračovala v monitorovaní oblastí, na ktoré sa vzťahujú tieto závery, v rámci existujúcich nástrojov a správ, a to tak, aby nevznikalo ďalšie administratívne zaťaženie.

---

(1)  Závery Európskej rady, 24. – 25. októbra 2013 (EUCO 169/13, oddiel I, najmä body 1 až 12).

(2)  „Digitálna kompetencia zahŕňa sebaisté a kritické používanie technológie informačnej spoločnosti (TIS) na pracovné účely, vo voľnom čase a na komunikáciu. Je založená na základných zručnostiach v IKT: používanie počítača na získavanie, posudzovanie, ukladanie, tvorbu, prezentáciu a výmenu informácií a na komunikáciu a účasť v spolupracujúcich sieťach prostredníctvom internetu“ atď.

(3)  Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 10.

(4)  Ú. v. EÚ C 141, 7.6.2008, s. 17.

(5)  Ú. v. EÚ C 119, 28.5.2009, s. 2.

(6)  15441/09.

(7)  Ú. v. EÚ C 175, 15.6.2011, s. 8.

(8)  Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 19.

(9)  Ú. v. EÚ C 372, 20.12.2011, s. 15.

(10)  Ú. v. EÚ C 393, 19.12.2012, s. 1.

(11)  Ú. v. EÚ C 393, 19.12.2012, s. 11.

(12)  Ú. v. EÚ C 183, 14.6.2014, s. 22.

(13)  Obdobia vzdelávania, ktoré sa uvádzajú v týchto záveroch, približne zodpovedajú týmto úrovniam:

| — | úroveň ISCED 0.2 (predprimárne vzdelávanie): „Vzdelávanie, ktoré má podporiť počiatočný rozvoj v rámci prípravy na školskú dochádzku a život v spoločnosti. Programy určené pre deti od 3 rokov po začiatok primárneho vzdelávania“, |
| --- | --- |

—

úroveň ISCED 0.2 (predprimárne vzdelávanie): „Vzdelávanie, ktoré má podporiť počiatočný rozvoj v rámci prípravy na školskú dochádzku a život v spoločnosti. Programy určené pre deti od 3 rokov po začiatok primárneho vzdelávania“,

| — | úroveň ISCED 1 (primárne vzdelávanie): „Programy, ktoré majú zvyčajne študentom poskytnúť základné zručnosti v čítaní, písaní a matematike a vytvoriť pevný základ pre učenie sa“. |
| --- | --- |

—

úroveň ISCED 1 (primárne vzdelávanie): „Programy, ktoré majú zvyčajne študentom poskytnúť základné zručnosti v čítaní, písaní a matematike a vytvoriť pevný základ pre učenie sa“.

(14)  Výsledky prieskumu PISA 2012 (testovanie 15-ročných žiakov v čítaní, matematike a vede) ukazujú pokrok pri dosahovaní referenčnej hodnoty na rok 2020, ktorou je najviac 15 % žiakov dosahujúcich slabé výsledky v základných zručnostiach, hoci EÚ ako celok výrazne zaostáva v matematike. Odporúča sa vytrvalé úsilie vo všetkých oblastiach, najmä pokiaľ ide o žiakov s nízkym sociálno-ekonomickým postavením. Výsledky prvého európskeho prieskumu jazykových kompetencií (2012) ukazujú celkovo nízku úroveň kompetencií v prvom i druhom testovanom cudzom jazyku, hoci medzi členskými štátmi existujú rozdiely.

---

PRÍLOHA

Ďalšie základné prvky

| 1. | Záverečná správa skupiny EÚ na vysokej úrovni – expertov v oblasti gramotnosti, september 2012 (1). |
| --- | --- |

1.

Záverečná správa skupiny EÚ na vysokej úrovni – expertov v oblasti gramotnosti, september 2012 (1).

| 2. | Oznámenie Komisie z 25. septembra 2013 s názvom „Otváranie systémov vzdelávania: nové technológie a otvorené vzdelávacie zdroje ako prostriedky inovačného vyučovania a vzdelávania pre všetkých“ (2). |
| --- | --- |

2.

Oznámenie Komisie z 25. septembra 2013 s názvom „Otváranie systémov vzdelávania: nové technológie a otvorené vzdelávacie zdroje ako prostriedky inovačného vyučovania a vzdelávania pre všetkých“ (2).

| 3. | Publikácia Európskej komisie z roku 2013: „Comenius – príklady osvedčených postupov“ (3). |
| --- | --- |

3.

Publikácia Európskej komisie z roku 2013: „Comenius – príklady osvedčených postupov“ (3).

| 4. | Publikácie Európskej komisie, Európskej školskej siete a Univerzity v Liège z roku 2013: „Prieskum škôl – IKT vo vzdelávaní“ (4). |
| --- | --- |

4.

Publikácie Európskej komisie, Európskej školskej siete a Univerzity v Liège z roku 2013: „Prieskum škôl – IKT vo vzdelávaní“ (4).

| 5. | Publikácia OECD z roku 2013: „Inovačné vzdelávacie prostredia“ (5). |
| --- | --- |

5.

Publikácia OECD z roku 2013: „Inovačné vzdelávacie prostredia“ (5).

| 6. | Európska konferencia na vysokej úrovni „O vzdelávaní v digitálnej ére“, ktorá sa konala 11. decembra 2014 v Bruseli. |
| --- | --- |

6.

Európska konferencia na vysokej úrovni „O vzdelávaní v digitálnej ére“, ktorá sa konala 11. decembra 2014 v Bruseli.

| 7. | Správa z roku 2014, ktorú vypracovala tematická pracovná skupina pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve na tému „Návrh na kľúčové zásady rámca kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve“ (6). |
| --- | --- |

7.

Správa z roku 2014, ktorú vypracovala tematická pracovná skupina pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve na tému „Návrh na kľúčové zásady rámca kvality pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve“ (6).

---

(1)  Pozri http://ec.europa.eu/education/policy/school/doc/literacy-report_en.pdf

(2)  14116/13 + ADD 1.

(3)  Pozri http://ec.europa.eu/education/library/publications/2013/comenius_en.pdf

(4)  Pozri https://ec.europa.eu/digital-agenda/sites/digital-agenda/files/KK-31-13-401-EN-N.pdf

(5)  Pozri http://www.oecd-ilibrary.org/education/innovative-learning-environments_9789264203488-en

(6)  http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/archive/documents/ecec-quality-framework_en.pdf

---

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/22

---

Oznámenie určené osobám a subjektom, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia ustanovené v rozhodnutí Rady 2011/137/SZBP a v nariadení Rady (EÚ) č. 204/2011 o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi

(2015/C 172/06)

Osoby a subjekty v súčasnosti označené v prílohe II a IV k rozhodnutiu Rady 2011/137/SZBP (1) a v prílohe III k nariadeniu Rady (EÚ) č. 204/2011 (2) o reštriktívnych opatreniach s ohľadom na situáciu v Líbyi sa upozorňujú na túto skutočnosť:

Rada má v úmysle zmeniť odôvodnenie zaradenia na zoznam v súvislosti s týmito osobami a subjektmi: ABDUSSALAM Abdussalam Mohammed, ABU SHAARIYA, ASHKAL Omar, Dr. AL-BAGHDADI Abdulqader Mohammed, DIBRI Abdulqader Yusef, QADHAF AL-DAM Sayyid Mohammed, generál TOHAMI Khaled, FARKASH Mohammed Boucharaya, EL-KASSIM ZOUAI Mohamed Abou, AL-MAHMOUDI Baghdadi, HIJAZI Mohamad Mahmoud, AL-GAOUD Abdelmajid, AL-CHARIF Ibrahim Zarroug, FAKHIRI Abdelkebir Mohamad, MANSOUR Abdallah, AL QADHAFI Quren Salih Quren, plukovník AL KUNI Amid Husain, Taher Juwadi a Waatassimou Foundation, Revolutionary Guard Corps, Al-Inma Holding Co. for Services Investments, Al-Inma Holding Co. For Industrial Investments a Al-Inma Holding Co. for Construction and Real Estate Developments [uvedení ako č. 2, 3, 5, 6, 7, 9, 12, 13, 15, 16, 17, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 5, 7, 18, 19 a 22 v prílohe II a IV k rozhodnutiu Rady 2011/137/SZBP a v prílohe III k nariadeniu Rady (EÚ) č. 204/2011].

Dotknutým osobám sa týmto oznamuje, že Rade môžu do 10. júna 2015 na adresu uvedenú nižšie predložiť žiadosť o zaslanie zamýšľaného odôvodnenia.

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2011, s. 53.

(2)  Ú. v. EÚ L 58, 3.3.2011, s. 1.

---

Európska komisia

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/23

---

Výmenný kurz eura (1)

25. mája 2015

(2015/C 172/07)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0978 |
| JPY | Japonský jen | 133,39 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4552 |
| GBP | Britská libra | 0,71000 |
| SEK | Švédska koruna | 9,2425 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0349 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,3900 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,372 |
| HUF | Maďarský forint | 307,71 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1075 |
| RON | Rumunský lei | 4,4539 |
| TRY | Turecká líra | 2,8665 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4023 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3496 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,5100 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,5025 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4728 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 204,41 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 13,1034 |
| CNY | Čínsky juan | 6,8098 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5383 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 471,40 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 3,9668 |
| PHP | Filipínske peso | 48,958 |
| RUB | Ruský rubeľ | 54,8810 |
| THB | Thajský baht | 36,882 |
| BRL | Brazílsky real | 3,4250 |
| MXN | Mexické peso | 16,7662 |
| INR | Indická rupia | 69,7761 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0978

JPY

Japonský jen

133,39

DKK

Dánska koruna

7,4552

GBP

Britská libra

0,71000

SEK

Švédska koruna

9,2425

CHF

Švajčiarsky frank

1,0349

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,3900

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,372

HUF

Maďarský forint

307,71

PLN

Poľský zlotý

4,1075

RON

Rumunský lei

4,4539

TRY

Turecká líra

2,8665

AUD

Austrálsky dolár

1,4023

CAD

Kanadský dolár

1,3496

HKD

Hongkongský dolár

8,5100

NZD

Novozélandský dolár

1,5025

SGD

Singapurský dolár

1,4728

KRW

Juhokórejský won

1 204,41

ZAR

Juhoafrický rand

13,1034

CNY

Čínsky juan

6,8098

HRK

Chorvátska kuna

7,5383

IDR

Indonézska rupia

14 471,40

MYR

Malajzijský ringgit

3,9668

PHP

Filipínske peso

48,958

RUB

Ruský rubeľ

54,8810

THB

Thajský baht

36,882

BRL

Brazílsky real

3,4250

MXN

Mexické peso

16,7662

INR

Indická rupia

69,7761

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

| 27.5.2015 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 172/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.5.2015

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 172/24

---

Výmenný kurz eura (1)

26. mája 2015

(2015/C 172/08)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0926 |
| JPY | Japonský jen | 134,07 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4549 |
| GBP | Britská libra | 0,70960 |
| SEK | Švédska koruna | 9,1860 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0351 |
| ISK | Islandská koruna | |
| NOK | Nórska koruna | 8,3685 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 27,407 |
| HUF | Maďarský forint | 309,17 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,1391 |
| RON | Rumunský lei | 4,4598 |
| TRY | Turecká líra | 2,8751 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,4020 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,3520 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,4706 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,4981 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4707 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 207,02 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 13,1248 |
| CNY | Čínsky juan | 6,7785 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,5598 |
| IDR | Indonézska rupia | 14 436,20 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 3,9642 |
| PHP | Filipínske peso | 48,790 |
| RUB | Ruský rubeľ | 55,0995 |
| THB | Thajský baht | 36,799 |
| BRL | Brazílsky real | 3,4121 |
| MXN | Mexické peso | 16,7097 |
| INR | Indická rupia | 69,8445 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0926

JPY

Japonský jen

134,07

DKK

Dánska koruna

7,4549

GBP

Britská libra

0,70960

SEK

Švédska koruna

9,1860

CHF

Švajčiarsky frank

1,0351

ISK

Islandská koruna

NOK

Nórska koruna

8,3685

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

27,407

HUF

Maďarský forint

309,17

PLN

Poľský zlotý

4,1391

RON

Rumunský lei

4,4598

TRY

Turecká líra

2,8751

AUD

Austrálsky dolár

1,4020

CAD

Kanadský dolár

1,3520

HKD

Hongkongský dolár

8,4706

NZD

Novozélandský dolár

1,4981

SGD

Singapurský dolár

1,4707

KRW

Juhokórejský won

1 207,02

ZAR

Juhoafrický rand

13,1248

CNY

Čínsky juan

6,7785

HRK

Chorvátska kuna

7,5598

IDR

Indonézska rupia

14 436,20

MYR

Malajzijský ringgit

3,9642

PHP

Filipínske peso

48,790

RUB

Ruský rubeľ

55,0995

THB

Thajský baht

36,799

BRL

Brazílsky real

3,4121

MXN

Mexické peso

16,7097

INR

Indická rupia

69,8445

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---