# Eiropas Savienības C 175/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 175 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 29. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 175

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 29. maijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 175/01 | Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7597 – Sabadell/TSB) (
  1
  ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2015/C 175/01

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju (Lieta M.7597 – Sabadell/TSB) (
  1
  )

Sabadell/TSB

1

1

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Centrālā banka |
| 2015/C 175/02 | Eiropas Centrālās bankas atzinums (2015. gada 13. marts) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 atcelšanu (CON/2015/10) | 2 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

2015/C 175/02

Eiropas Centrālās bankas atzinums (2015. gada 13. marts) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 atcelšanu (CON/2015/10)

2

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2015/C 175/03 | Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 5 |
| 2015/C 175/04 | Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā | 6 |
| | Eiropas Komisija |
| 2015/C 175/05 | Euro maiņas kurss | 7 |
| 2015/C 175/06 | Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2015. gada 9. februāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7194 – Liberty Global / W&W / Corelio / De Vijver Media – Ziņotāja dalībvalsts: Dānija | 8 |
| 2015/C 175/07 | Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media (M.7194) | 10 |
| 2015/C 175/08 | Komisijas lēmuma kopsavilkums (2015. gada 24. februāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta M.7194 – Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media) (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 996)
   (
  1
  ) | 11 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2015/C 175/03

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

5

2015/C 175/04

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

6

Eiropas Komisija

2015/C 175/05

Euro maiņas kurss

7

2015/C 175/06

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2015. gada 9. februāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7194 – Liberty Global / W&W / Corelio / De Vijver Media – Ziņotāja dalībvalsts: Dānija

Liberty Global / W&W / Corelio / De Vijver Media

8

2015/C 175/07

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums – Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media (M.7194)

Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media

10

2015/C 175/08

Komisijas lēmuma kopsavilkums (2015. gada 24. februāris), ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta M.7194 – Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media) (izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 996)
   (
  1
  )

Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 996)

1

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/1

---

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.7597 – Sabadell/TSB)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 175/01)

Komisija 2015. gada 18. maijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

| — | Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem, |
| --- | --- |

—

Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanos sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

| — | elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7597. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

—

elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32015M7597. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Centrālā banka

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/2

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2015. gada 13. marts)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem un Padomes Regulas (EK) Nr. 2494/95 atcelšanu

(CON/2015/10)

(2015/C 175/02)

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2014. gada 17. decembrī saņēma Eiropas Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (SPCI) (1) (turpmāk tekstā – “ierosinātā regula”). Ar šo tiesību aktu tiktu atcelta un aizstāta Padomes Regula (EK) Nr. 2494/95 (2). 2015. gada 26. janvārī notika Eiropas Savienības Padomes apspriešanās ar ECB par šo priekšlikumu.

ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu. Ierosinātā regula ir ECB kompetences jomā, jo ECB ir galvenais SPCI statistikas lietotājs. Saskaņotie patēriņa cenu indeksi ir svarīgi rādītāji monetārās politikas kontekstā. Tiem ir izšķiroša nozīme ECB primārā mērķa – cenu stabilitātes uzturēšanas euro zonā (3) – sasniegšanā, jo lēmumu pieņemšana par stabilu monetāro politiku ir atkarīga no uzticamas un kvalitatīvas SPCI statistikas. Tie arī palīdz veikt Eurosistēmas uzdevumu izpildi finanšu tirgus stabilitātes jomā (4).

ECB Padome saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu ir pieņēmusi šo atzinumu.

1.   Vispārīgi apsvērumi

ECB atbalsta Eiropas Komisijas (Eurostat) centienus pārskatīt un modernizēt Savienības tiesisko regulējumu par SPCI statistikas apkopošanu.

2.   Apspriešanās ar ECB un tās iesaistīšana sagatavošanas un īstenošanas darbā

| 2.1. | Ņemot vērā ECB konsekventu ieguldījumu SPCI regulējumā un augstas kvalitātes SPCI statistikas svarīgumu stabilai monetārajai politikai un it īpaši ECB galvenajam mērķim – cenu stabilitātei, ar ECB jāturpina konsultēties par turpmākiem šī regulējuma grozījumiem (5). |
| --- | --- |

2.1.

Ņemot vērā ECB konsekventu ieguldījumu SPCI regulējumā un augstas kvalitātes SPCI statistikas svarīgumu stabilai monetārajai politikai un it īpaši ECB galvenajam mērķim – cenu stabilitātei, ar ECB jāturpina konsultēties par turpmākiem šī regulējuma grozījumiem (5).

| 2.2. | Saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu ar ECB it īpaši jāapspriežas par jebkādiem ieviešanas un deleģētajiem aktiem, kurus Komisija var pieņemt, pamatojoties uz pārskatīto SPCI tiesisko regulējumu (6). Apspriešanās pienākums un labums no apspriešanās ar ECB tika uzsvērts Eiropas Kopienu Tiesas spriedumā lietā Komisija/ECB (7). |
| --- | --- |

2.2.

Saskaņā ar Līguma 127. panta 4. punktu un 282. panta 5. punktu ar ECB it īpaši jāapspriežas par jebkādiem ieviešanas un deleģētajiem aktiem, kurus Komisija var pieņemt, pamatojoties uz pārskatīto SPCI tiesisko regulējumu (6). Apspriešanās pienākums un labums no apspriešanās ar ECB tika uzsvērts Eiropas Kopienu Tiesas spriedumā lietā Komisija/ECB (7).

| 2.3. | Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2494/95 (8) pašreizējiem noteikumiem un neraugoties uz sadarbību tiesību aktu sagatavošanā, ierosinātās regulas 2. apsvērumā jāatspoguļo ECB pilnvaras sniegt konsultācijas par ieviešanu un par saskaņā ar ierosināto regulu pieņemtajiem deleģētajiem aktiem. |
| --- | --- |

2.3.

Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2494/95 (8) pašreizējiem noteikumiem un neraugoties uz sadarbību tiesību aktu sagatavošanā, ierosinātās regulas 2. apsvērumā jāatspoguļo ECB pilnvaras sniegt konsultācijas par ieviešanu un par saskaņā ar ierosināto regulu pieņemtajiem deleģētajiem aktiem.

3.   Deleģēto un īstenošanas aktu izmantošana

| 3.1. | Attiecībā uz Komisijas tiesībām pieņemt deleģētos aktus, pamatojoties uz Līguma 290. pantu, ECB uzskata, ka robežvērtība, kuru nepārsniedzot dalībvalstīm nav jāsniedz saskaņoto indeksu apakšindeksi, un tādu apakšindeksu saraksts, kuri dalībvalstīm nav jāsagatavo (9), ir ierosinātās regulas būtiskie elementi. Tie ir pamatelementi stabilu un saskaņotu patēriņa cenu indeksu nodrošināšanai. Šo parametru izmaiņas tieši ietekmē indeksu segumu un stabilitāti. Tie būtiski ietekmē indeksu kvalitāti un ticamību. Tāpēc ECB uzskata, ka deleģētie akti nav piemērots juridisks instruments, ko izmantot, lai ieviestu šos SPCI regulējuma pamatelementus noteicošos noteikumus. Šiem aspektiem jābūt atrisinātiem un noteiktiem ierosinātajā regulā. ECB ierosina iekļaut 5. panta 6. un 7. punktā labi iedibinātas robežvērtības – 1/1 000 īpatsvaru no kopējiem izdevumiem, ko ietver SPCI, un attiecīgi 1/100 īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksiem un mājokļu cenu indeksiem. |
| --- | --- |

3.1.

Attiecībā uz Komisijas tiesībām pieņemt deleģētos aktus, pamatojoties uz Līguma 290. pantu, ECB uzskata, ka robežvērtība, kuru nepārsniedzot dalībvalstīm nav jāsniedz saskaņoto indeksu apakšindeksi, un tādu apakšindeksu saraksts, kuri dalībvalstīm nav jāsagatavo (9), ir ierosinātās regulas būtiskie elementi. Tie ir pamatelementi stabilu un saskaņotu patēriņa cenu indeksu nodrošināšanai. Šo parametru izmaiņas tieši ietekmē indeksu segumu un stabilitāti. Tie būtiski ietekmē indeksu kvalitāti un ticamību. Tāpēc ECB uzskata, ka deleģētie akti nav piemērots juridisks instruments, ko izmantot, lai ieviestu šos SPCI regulējuma pamatelementus noteicošos noteikumus. Šiem aspektiem jābūt atrisinātiem un noteiktiem ierosinātajā regulā. ECB ierosina iekļaut 5. panta 6. un 7. punktā labi iedibinātas robežvērtības – 1/1 000 īpatsvaru no kopējiem izdevumiem, ko ietver SPCI, un attiecīgi 1/100 īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksiem un mājokļu cenu indeksiem.

| 3.2. | ECB atbalsta ierosināto 5. panta 1. punktu saistībā ar 2. panta q) punktu par informācijas vākšanu par “administratīvi regulējamām cenām” kā daļu no “pamatinformācijas”, kas jāziņo ar atsauci uz SPCI (un SPCI pie nemainīgas nodokļu likmes). ECB uzrauga to cenu izmaiņas, kuras tieši nosaka vai kuras lielā ziņā ietekmē valdība (centrālā, reģionālā vai lokālā līmeņa valdība, tostarp valsts regulatori), kā arī šo izmaiņu ietekmi uz kopējo SPCI. Patiesi, šī informācija ir ļoti noderīga inflācijas izmaiņu analīzei. Tomēr, lai klasificētu cenas kā administratīvi regulējamas vai neregulējamas, pilnībā vai daļēji administratīvi regulējamas, nepieciešami turpmāki norādījumi. Šī klasifikācija bieži ir neviennozīmīga. Attiecībā uz indeksiem, kas atsaucas uz administratīvi regulējamām cenām vai izslēdz tās, ECB atbalstītu Komisijas sniegtos norādījumus, kas nodrošinātu šo jēdzienu saskaņotu definīciju un to piemērošanu tādā īstenošanas aktā, kas pieņemts saskaņā ar ierosinātās regulas 4. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

3.2.

ECB atbalsta ierosināto 5. panta 1. punktu saistībā ar 2. panta q) punktu par informācijas vākšanu par “administratīvi regulējamām cenām” kā daļu no “pamatinformācijas”, kas jāziņo ar atsauci uz SPCI (un SPCI pie nemainīgas nodokļu likmes). ECB uzrauga to cenu izmaiņas, kuras tieši nosaka vai kuras lielā ziņā ietekmē valdība (centrālā, reģionālā vai lokālā līmeņa valdība, tostarp valsts regulatori), kā arī šo izmaiņu ietekmi uz kopējo SPCI. Patiesi, šī informācija ir ļoti noderīga inflācijas izmaiņu analīzei. Tomēr, lai klasificētu cenas kā administratīvi regulējamas vai neregulējamas, pilnībā vai daļēji administratīvi regulējamas, nepieciešami turpmāki norādījumi. Šī klasifikācija bieži ir neviennozīmīga. Attiecībā uz indeksiem, kas atsaucas uz administratīvi regulējamām cenām vai izslēdz tās, ECB atbalstītu Komisijas sniegtos norādījumus, kas nodrošinātu šo jēdzienu saskaņotu definīciju un to piemērošanu tādā īstenošanas aktā, kas pieņemts saskaņā ar ierosinātās regulas 4. panta 4. punktu.

4.   Metodoloģijas jautājumi

| 4.1. | ECB piekrīt Komisijai, ka jaunais tiesiskais regulējums kvalitātes un saskaņotības nodrošināšanas ziņā nedrīkst atpalikt no pašreizējām prasībām saskaņoto indeksu apkopošanā. Pēdējo divdesmit gadu laikā kopš Regulas (EK) Nr. 2494/95 gūtie sasniegumi jāuztur un, ja iespējams, jāpastiprina. |
| --- | --- |

4.1.

ECB piekrīt Komisijai, ka jaunais tiesiskais regulējums kvalitātes un saskaņotības nodrošināšanas ziņā nedrīkst atpalikt no pašreizējām prasībām saskaņoto indeksu apkopošanā. Pēdējo divdesmit gadu laikā kopš Regulas (EK) Nr. 2494/95 gūtie sasniegumi jāuztur un, ja iespējams, jāpastiprina.

| 4.2. | Ar ierosinātās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu tiek ieviesta plašāka sistemātisko atšķirību norma starp īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksu (ĪAMC indekss) un mājokļu cenu indeksu (MCI) viena gada laikā, kas var rasties atšķirību dēļ no ierosinātās regulas jēdzieniem vai metodēm. Lai arī Komisijas Regulā (ES) Nr. 93/2013 (10) par šo jautājumu nekas nav teikts, ECB stingri iesaka piemērot 0,1 procentpunktu standartu, ko izmanto SPCI apakšindeksu salīdzināmības novērtēšanai. To varētu panākt, svītrojot ierosinātās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu un izslēdzot ierobežojumu no 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanas jomas. Salīdzināmības prasību pavājināšana pasliktinātu ĪAMC un MCI indeksus. |
| --- | --- |

4.2.

Ar ierosinātās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu tiek ieviesta plašāka sistemātisko atšķirību norma starp īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksu (ĪAMC indekss) un mājokļu cenu indeksu (MCI) viena gada laikā, kas var rasties atšķirību dēļ no ierosinātās regulas jēdzieniem vai metodēm. Lai arī Komisijas Regulā (ES) Nr. 93/2013 (10) par šo jautājumu nekas nav teikts, ECB stingri iesaka piemērot 0,1 procentpunktu standartu, ko izmanto SPCI apakšindeksu salīdzināmības novērtēšanai. To varētu panākt, svītrojot ierosinātās regulas 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu un izslēdzot ierobežojumu no 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanas jomas. Salīdzināmības prasību pavājināšana pasliktinātu ĪAMC un MCI indeksus.

| 4.3. | Apakšindeksu sagatavošanai laika intervālos, kas ir retāki nekā ierosinātajā regulā noteiktie, joprojām nepieciešams iepriekšējs Komisijas (Eurostat) apstiprinājums. Pašlaik tas ir nodrošināts ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 8. panta 2. punktu (11). Tādai pašai prasībai jābūt atspoguļotai ierosinātās regulas 6. panta 3. punktā, kā arī īstenošanas regulā. |
| --- | --- |

4.3.

Apakšindeksu sagatavošanai laika intervālos, kas ir retāki nekā ierosinātajā regulā noteiktie, joprojām nepieciešams iepriekšējs Komisijas (Eurostat) apstiprinājums. Pašlaik tas ir nodrošināts ar Regulas (EK) Nr. 2494/95 8. panta 2. punktu (11). Tādai pašai prasībai jābūt atspoguļotai ierosinātās regulas 6. panta 3. punktā, kā arī īstenošanas regulā.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajā regulā, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti tehniskajā darba dokumentā.

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 13. martā

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2014) 724 galīgā redakcija.

1

(2)  Padomes 1995. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 257, 27.10.1995., 1. lpp.).

2

(3)  Sk. Līguma 127. panta 1. punktu un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) 2. panta pirmo teikumu.

3

(4)  Sk. Līguma 127. panta 2. punktu un 127. panta 5. punktu saistībā ar Līguma 139. panta 2. punkta c) apakšpunktu un ECBS Statūtu 3.1. panta pirmo ievilkumu un 3.3. pantu saistībā ar 42.1. pantu.

4

(5)  Sk. Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. panta 3. punktu, saskaņā ar kuru Komisijai jālūdz ECB sniegt atzinumu par pasākumiem, ko tā ierosina iesniegt Eiropas Statistikas sistēmas komitejā.

5

(6)  Sk., piem., Eiropas Centrālās bankas 2007. gada 15. februāra atzinuma pēc Eiropas Savienības Padomes lūguma par astoņiem priekšlikumiem, ar ko attiecībā uz Komisijai piešķirtajām ieviešanas pilnvarām groza Direktīvas 2006/49/EK, 2006/48/EK, 2005/60/EK, 2004/109/EK, 2004/39/EK, 2003/71/EK, 2003/6/EK un 2002/87/EK (CON/2007/4), (2007/C 39/01) (OV C 39, 23.2.2007., 1. lpp.), 1.3. punktu; Eiropas Centrālās bankas 2012. gada 19. oktobra atzinuma par priekšlikumu Komisijas Regulai, ar ko attiecībā uz nemainīgas nodokļu likmes saskaņoto patēriņa cenu indeksu ieviešanu groza Regulu (EK) Nr. 2214/96 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (SPCI): SPCI apakšindeksu pārsūtīšana un izplatīšana, un priekšlikumu Komisijas regulai, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā attiecībā uz īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksu noteikšanu piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (CON/2012/77) (2013/C 73/03) (OV C 73, 13.3.2013., 5. lpp.) 2. punktu.

6

(7)  2003. gada 10. jūlija spriedums Lietā C-11/00 Eiropas Kopienu Komisija pret Eiropas Centrālo banku [2003] ECR 2003, I-7147, it īpaši 110. un 111. punkts. Tiesa noteica, ka pienākums apspriesties ar ECB par ierosinātiem Savienības aktiem ir domāts, lai “būtībā nodrošinātu, ka likumdevējs pieņem aktu tikai tad, kad uzklausīta iestāde, kas tās specifisko uzdevumu Kopienā attiecīgajā nozarē dēļ un sava augstā lietpratējas līmeņa dēļ, ir īpaši piemērota efektīvai lomai paredzamajā likumdošanas procesā”.

7

Eiropas Kopienu Komisija pret Eiropas Centrālo banku

(8)  Sk. Regulas (EK) Nr. 2494/95 5. panta 3. punktu.

8

(9)  Sk. ierosinātās regulas 5. panta 6. un 7. punktu.

9

(10)  Komisijas 2013. gada 1. februāra Regula (ES) Nr. 93/2013, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā attiecībā uz īpašnieka apdzīvotā mājokļa cenu indeksu noteikšanu piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 2494/95 par saskaņotajiem patēriņa cenu indeksiem (OV L 33, 2.2.2013., 14. lpp.).

10

(11)  Cenu apkopošanas biežumam jābūt reize mēnesī. Ja retāka apkopošana neliedz tāda SPCI sagatavošanu, kas atbilst 4. pantā minētajām salīdzināmības prasībām, Komisija (Eurostat) var atļaut izņēmumus no ikmēneša apkopošanas. Ar šo punktu netiek aizliegta biežāka cenu apkopošana.

11

Eurostat

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/5

---

Paziņojums to personu un vienību ievērībai, kurām piemēro ierobežojošos pasākumus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2013/255/KĀDP un Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

(2015/C 175/03)

Šeit sniegtā informācija ir paredzēta to personu un vienību ievērībai, kas norādītas I pielikumā Padomes Lēmumam 2013/255/KĀDP, ko groza ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/837 (1), un II pielikumā Padomes Regulai (ES) Nr. 36/2012, ko īsteno ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) 2015/828 (2), par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā.

Eiropas Savienības Padome pēc minētajos pielikumos iekļauto personu un vienību saraksta izskatīšanas ir secinājusi, ka Lēmumā 2013/255/KĀDP un Regulā (ES) Nr. 36/2012 paredzētie ierobežojošie pasākumi joprojām būtu jāattiecina uz minētajām personām un vienībām.

Attiecīgo personu un vienību uzmanība tiek vērsta uz to, ka pastāv iespēja iesniegt pieteikumu attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) kompetentajās iestādēs, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 36/2012 IIa pielikumā minētajās tīmekļa vietnēs, lai saņemtu atļauju izmantot iesaldētos līdzekļus pamatvajadzību nodrošināšanai vai konkrētiem maksājumiem (sk. regulas 16. pantu).

Attiecīgās personas un vienības līdz 2016. gada 1. martam, pievienojot apliecinošus dokumentus, var iesniegt Padomei lūgumu pārskatīt lēmumu par viņu iekļaušanu minētajā sarakstā, nosūtot to uz šādu adresi:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Visi saņemtie komentāri tiks ņemti vērā, Padomei saskaņā ar Lēmuma 2013/255/KĀDP 34. pantu un Regulas (ES) Nr. 36/2012 32. panta 4. punktu veicot attiecīgo personu un vienību sarakstu nākamo pārskatīšanu.

---

(1)  OV L 132, 29.5.2015., 82. lpp.

(2)  OV L 132, 29.5.2015., 3. lpp.

---

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/6

---

Paziņojums to datu subjektu ievērībai, kuriem piemēro ierobežojošos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulā (ES) Nr. 36/2012 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Sīrijā

(2015/C 175/04)

Datu subjektu uzmanība tiek vērsta uz šādu informāciju saskaņā ar 12. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 45/2001 (1).

Šādas apstrādes darbības tiesiskais pamats ir Padomes Regula (ES) Nr. 36/2012 (2).

Šīs apstrādes darbības pārzinis ir Eiropas Savienības Padome, ko pārstāv Padomes Ģenerālsekretariāta C ĢD (Ārlietas, paplašināšanās un civilā aizsardzība) ģenerāldirektors, un struktūrvienība, kurai uzticēta apstrādes darbība, ir C ĢD 1C nodaļa, ar ko var sazināties:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG C 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG C 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-pasts: sanctions@consilium.europa.eu

Apstrādes darbības mērķis ir izveidot un atjaunināt sarakstu ar personām, uz kurām attiecas ierobežojošie pasākumi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 36/2012.

Datu subjekti ir fiziskas personas, kuras atbilst minētajā regulā izklāstītajiem sarakstā iekļaušanas kritērijiem.

Savāktie personas dati aptver datus, kas vajadzīgi, lai pareizi identificētu attiecīgo personu, pamatojumu iekļaušanai sarakstā un citus ar to saistītus datus.

Savāktos personas datus var pēc vajadzības sniegt arī Eiropas Ārējās darbības dienestam un Komisijai.

Neskarot ierobežojumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. panta 1. punkta a) un d) apakšpunktā, uz piekļuves lūgumiem, kā arī uz lūgumiem veikt labojumu vai uz iebildumiem atbilde tiks sniegta saskaņā ar Padomes Lēmuma 2004/644/EK (3) 5. iedaļu.

Personas datus saglabā piecus gadus no brīža, kad datu subjekts ir svītrots no tādu personu saraksta, uz kurām attiecas aktīvu iesaldēšana, vai ja ir beidzies pasākuma derīguma termiņš, vai uz tiesvedības laiku, ja tāda bija sākta.

Datu subjekti var vērsties pie Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001.

---

(1)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

(2)  OV L 16, 19.1.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 296, 21.9.2004., 16. lpp.

---

Eiropas Komisija

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/7

---

Euro maiņas kurss (1)

2015. gada 28. maijs

(2015/C 175/05)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,0896 |
| JPY | Japānas jena | 135,36 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4598 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,71240 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,2617 |
| CHF | Šveices franks | 1,0344 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,4910 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,463 |
| HUF | Ungārijas forints | 308,65 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1289 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4435 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8970 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4267 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3594 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,4484 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5213 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4723 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 208,30 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 13,2001 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 6,7568 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,5817 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 14 380,97 |
| MYR | Malaizijas ringits | 3,9797 |
| PHP | Filipīnu peso | 48,560 |
| RUB | Krievijas rublis | 57,1277 |
| THB | Taizemes bāts | 36,909 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,4373 |
| MXN | Meksikas peso | 16,7079 |
| INR | Indijas rūpija | 69,5410 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,0896

JPY

Japānas jena

135,36

DKK

Dānijas krona

7,4598

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,71240

SEK

Zviedrijas krona

9,2617

CHF

Šveices franks

1,0344

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,4910

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,463

HUF

Ungārijas forints

308,65

PLN

Polijas zlots

4,1289

RON

Rumānijas leja

4,4435

TRY

Turcijas lira

2,8970

AUD

Austrālijas dolārs

1,4267

CAD

Kanādas dolārs

1,3594

HKD

Hongkongas dolārs

8,4484

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5213

SGD

Singapūras dolārs

1,4723

KRW

Dienvidkorejas vona

1 208,30

ZAR

Dienvidāfrikas rands

13,2001

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

6,7568

HRK

Horvātijas kuna

7,5817

IDR

Indonēzijas rūpija

14 380,97

MYR

Malaizijas ringits

3,9797

PHP

Filipīnu peso

48,560

RUB

Krievijas rublis

57,1277

THB

Taizemes bāts

36,909

BRL

Brazīlijas reāls

3,4373

MXN

Meksikas peso

16,7079

INR

Indijas rūpija

69,5410

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/8

---

Atzinums, ko sniegusi Padomdevēja komiteja uzņēmumu apvienošanās jautājumos savā 2015. gada 9. februāra sanāksmē par lēmuma projektu lietā M.7194 – Liberty Global / W&W / Corelio / De Vijver Media

Ziņotāja dalībvalsts: Dānija

(2015/C 175/06)

Koncentrācija

| 1. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

1.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotais darījums ir koncentrācija Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| 2. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

2.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka paziņotajam darījumam ir Savienības mērogs saskaņā ar Apvienošanās regulas 1. panta 2. punktu.

Konkrētie tirgi

| 3. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem lēmuma projektā. |
| --- | --- |

3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas definīcijām par konkrētajiem produktu un ģeogrāfiskajiem tirgiem lēmuma projektā.

| 4. | Proti, Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, lai novērtētu ierosināto koncentrāciju, būtu jānošķir šādi tirgi:






  a) | Beļģijas vai šaurāks (reģionāls) tirgus TV satura veidošanai un Beļģijas vai šaurāks (reģionāls) tirgus TV satura apraides tiesību licencēšanai; |
| --- | --- | --- |

4.

Proti, Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, lai novērtētu ierosināto koncentrāciju, būtu jānošķir šādi tirgi:

a)

Beļģijas vai šaurāks (reģionāls) tirgus TV satura veidošanai un Beļģijas vai šaurāks (reģionāls) tirgus TV satura apraides tiesību licencēšanai;

| b) | tirgus bezmaksas un maksas pamata TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā un tirgus premuim (labāko) maksas TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā; |
| --- | --- |

b)

tirgus bezmaksas un maksas pamata TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā un tirgus premuim (labāko) maksas TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā;

| c) | tirgus TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā; |
| --- | --- |

c)

tirgus TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā;

| d) | Beļģijas vai šaurāks (reģionāls) tirgus reklāmas laika tirgošanai (TV kanālos). |
| --- | --- |

d)

Beļģijas vai šaurāks (reģionāls) tirgus reklāmas laika tirgošanai (TV kanālos).

Novērtējums par ietekmi uz konkurenci

| 5. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija raisa bažas par tās saderību ar iekšējo tirgu vai lielu tā daļu:






  a) | saistībā ar vertikālo saikni starp tirgu bezmaksas un maksas pamata TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no vienas puses, un pakārtoto tirgu TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai galalietotājiem Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no otras puses:






  i) | norobežošanas no izejmateriāliem; un |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija raisa bažas par tās saderību ar iekšējo tirgu vai lielu tā daļu:

a)

saistībā ar vertikālo saikni starp tirgu bezmaksas un maksas pamata TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no vienas puses, un pakārtoto tirgu TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai galalietotājiem Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no otras puses:

i)

norobežošanas no izejmateriāliem; un

| ii) | norobežošanas no klientiem ziņā. |
| --- | --- |

ii)

norobežošanas no klientiem ziņā.

Risinājums

| 6. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, arī ņemot vērā notikumus pēc paziņojuma, kas apkopoti lēmuma projekta 6. iedaļā, saistības ir pietiekamas, lai kliedētu ierosinātās koncentrācijas izraisītās bažas par tās saderību ar iekšējo tirgu vai lielu tā daļu:






  a) | saistībā ar vertikālo saikni starp tirgu bezmaksas un maksas pamata TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no vienas puses, un pakārtoto tirgu TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai galalietotājiem Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no otras puses:






  i) | norobežošanas no izejmateriāliem; un |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka, arī ņemot vērā notikumus pēc paziņojuma, kas apkopoti lēmuma projekta 6. iedaļā, saistības ir pietiekamas, lai kliedētu ierosinātās koncentrācijas izraisītās bažas par tās saderību ar iekšējo tirgu vai lielu tā daļu:

a)

saistībā ar vertikālo saikni starp tirgu bezmaksas un maksas pamata TV kanālu nodrošināšanai vairumā Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no vienas puses, un pakārtoto tirgu TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai galalietotājiem Telenet kabeļtīkla aptvēruma teritorijā, no otras puses:

i)

norobežošanas no izejmateriāliem; un

| ii) | norobežošanas no klientiem ziņā. |
| --- | --- |

ii)

norobežošanas no klientiem ziņā.

Padomdevējas komitejas mazākums atturas.

| 7. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ir maz ticams, ka ierosinātā koncentrācija būtiski traucēs pašreizējo konkurenci iekšējā tirgū vai lielā tā daļā, ņemot vērā pušu piedāvāto saistību pilnīgu atbilstību un apsverot tās visas kopā. Padomdevējas komitejas mazākums atturas. |
| --- | --- |

7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ir maz ticams, ka ierosinātā koncentrācija būtiski traucēs pašreizējo konkurenci iekšējā tirgū vai lielā tā daļā, ņemot vērā pušu piedāvāto saistību pilnīgu atbilstību un apsverot tās visas kopā. Padomdevējas komitejas mazākums atturas.

| 8. | Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ierosinātā koncentrācija būtu jāpaziņo par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu. Padomdevējas komitejas mazākums atturas. |
| --- | --- |

8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas viedoklim, ka ierosinātā koncentrācija būtu jāpaziņo par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu. Padomdevējas komitejas mazākums atturas.

---

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/10

---

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums (1)

Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media

(M.7194)

(2015/C 175/07)

| 1. | Eiropas Komisija (turpmāk – “Komisija”) 2014. gada 18. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (2)
  Liberty Global plc (turpmāk – “Liberty Global”), Corelio Publishing NV (turpmāk – “Corelio”) un Waterman & Waterman NV (turpmāk – “W&W”) (kopā “paziņotājas puses”), iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu De Vijver Media NV (turpmāk – “De Vijver Media”), iegādājoties akcijas (turpmāk – “ierosinātais darījums”). |
| --- | --- |

1.

Eiropas Komisija (turpmāk – “Komisija”) 2014. gada 18. augustā saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē (2)
  Liberty Global plc (turpmāk – “Liberty Global”), Corelio Publishing NV (turpmāk – “Corelio”) un Waterman & Waterman NV (turpmāk – “W&W”) (kopā “paziņotājas puses”), iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu De Vijver Media NV (turpmāk – “De Vijver Media”), iegādājoties akcijas (turpmāk – “ierosinātais darījums”).

| 2. | Ierosinātajam darījumam ir ES mērogs Apvienošanās regulas 1. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

2.

Ierosinātajam darījumam ir ES mērogs Apvienošanās regulas 1. panta 2. punkta nozīmē.

| 3. | Komisija 2014. gada 22. septembrī pieņēma lēmumu sākt lietas izskatīšanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Komisija sākotnēji secināja, ka ierosinātais darījums raisa nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību tā nesaskaņotās vertikālās ietekmes dēļ. Paziņotājas puses 2014. gada 6. oktobrī iesniedza rakstiskas piezīmes. |
| --- | --- |

3.

Komisija 2014. gada 22. septembrī pieņēma lēmumu sākt lietas izskatīšanu saskaņā ar Apvienošanās regulas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Komisija sākotnēji secināja, ka ierosinātais darījums raisa nopietnas šaubas par tā saderību ar iekšējo tirgu un EEZ līguma darbību tā nesaskaņotās vertikālās ietekmes dēļ. Paziņotājas puses 2014. gada 6. oktobrī iesniedza rakstiskas piezīmes.

| 4. | Komisija 2014. gada 16. oktobrī atbilstoši Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktam nolēma par 20 darbdienām pagarināt termiņu ierosinātā darījuma izvērtēšanai. |
| --- | --- |

4.

Komisija 2014. gada 16. oktobrī atbilstoši Apvienošanās regulas 10. panta 3. punktam nolēma par 20 darbdienām pagarināt termiņu ierosinātā darījuma izvērtēšanai.

| 5. | Belgacom NV izrādīja “būtisku ieinteresētību” Apvienošanās regulas 18. panta 4. punkta nozīmē, un 2014. gada 9. decembrī to atzina par ieinteresētu trešo personu Lēmuma 2011/695/ES 5. panta nozīmē. |
| --- | --- |

5.

Belgacom NV izrādīja “būtisku ieinteresētību” Apvienošanās regulas 18. panta 4. punkta nozīmē, un 2014. gada 9. decembrī to atzina par ieinteresētu trešo personu Lēmuma 2011/695/ES 5. panta nozīmē.

| 6. | Lai kliedētu Komisijas konstatētās bažas par konkurenci, paziņotājas puses 2014. gada 24. novembrī iesniedza oficiālas saistības. Komisija veica tirgus pētījumu par saistībām un secināja, ka, lai kliedētu bažas par konkurenci, ir nepieciešami uzlabojumi. Paziņotājas puses 2014. gada 9. un 12. decembrī iesniedza uzlabotas saistības, bet 2015. gada 9. februārī – galīgo saistību kopumu. Galīgo saistību galvenais elements bija apņemšanās godīgi, pamatoti un bez diskriminācijas piedāvāt TV izplatītājiem piekļuvi De Vijver Media lineārajiem maksas pamata TV kanāliem Vier un Vijf un citiem lineārajiem maksas pamata TV kanāliem, kā arī papildu tiesības, lai tos izplatītu Beļģijā. |
| --- | --- |

6.

Lai kliedētu Komisijas konstatētās bažas par konkurenci, paziņotājas puses 2014. gada 24. novembrī iesniedza oficiālas saistības. Komisija veica tirgus pētījumu par saistībām un secināja, ka, lai kliedētu bažas par konkurenci, ir nepieciešami uzlabojumi. Paziņotājas puses 2014. gada 9. un 12. decembrī iesniedza uzlabotas saistības, bet 2015. gada 9. februārī – galīgo saistību kopumu. Galīgo saistību galvenais elements bija apņemšanās godīgi, pamatoti un bez diskriminācijas piedāvāt TV izplatītājiem piekļuvi De Vijver Media lineārajiem maksas pamata TV kanāliem Vier un Vijf un citiem lineārajiem maksas pamata TV kanāliem, kā arī papildu tiesības, lai tos izplatītu Beļģijā.

| 7. | Pamatojoties uz pārskatītajām galīgajām saistībām, lēmuma projektā šis ierosinātais darījums ir paziņots par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu. |
| --- | --- |

7.

Pamatojoties uz pārskatītajām galīgajām saistībām, lēmuma projektā šis ierosinātais darījums ir paziņots par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu.

| 8. | Atbilstoši Lēmuma 2011/695/ES 16. pantam es esmu izvērtējis, vai lēmuma projekts attiecas tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Es secinu, ka tas tā ir. |
| --- | --- |

8.

Atbilstoši Lēmuma 2011/695/ES 16. pantam es esmu izvērtējis, vai lēmuma projekts attiecas tikai uz tiem iebildumiem, par kuriem pusēm tika dota iespēja paust savu viedokli. Es secinu, ka tas tā ir.

| 9. | Neesmu saņēmis citus procesuālus pieprasījumus vai sūdzības no pusēm. Kopumā es secinu, ka visas puses varēja efektīvi izmantot savas procesuālās tiesības šajā lietā. |
| --- | --- |

9.

Neesmu saņēmis citus procesuālus pieprasījumus vai sūdzības no pusēm. Kopumā es secinu, ka visas puses varēja efektīvi izmantot savas procesuālās tiesības šajā lietā.

Briselē, 2015. gada 12. februārī

Joos STRAGIER

---

(1)  Atbilstoši Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 2011. gada 13. oktobra Lēmuma 2011/695/ES par uzklausīšanas amatpersonas amatu un darba uzdevumiem noteiktu konkurences lietu izskatīšanā (OV L 275, 20.10.2011., 29. lpp.) 16. un 17. pantam (turpmāk – “Lēmums 2011/695/ES”).

1

(2)  Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.) (turpmāk – “Apvienošanās regula”).

2

---

| 29.5.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 175/11 |
| --- | --- | --- | --- |

29.5.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 175/11

---

Komisijas lēmuma kopsavilkums

(2015. gada 24. februāris),

ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu

(Lieta M.7194 – Liberty Global / Corelio / W&W / De Vijver Media)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2015) 996)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2015/C 175/08)

Komisija 2015. gada 24. februārī pieņēma lēmumu apvienošanās lietā saskaņā ar Padomes 2004. gada 20. janvāra Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju
   (1)
  un jo īpaši minētās regulas 8. panta 2. punktu. Pilnā lēmuma nekonfidenciālās versijas provizoriskais teksts lietas autentiskajā valodā ir pieejams Konkurences ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē šādā adresē: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

I.   PUSES

| 1. | Liberty Global plc (turpmāk – “Liberty Global”) sniedz TV, interneta un telefonijas pakalpojumus savā kabeļtīklā vairākās Eiropas valstīs. Beļģijā Liberty Global ir Telenet kontrolpaketes turētājs. Telenet ir kabeļtīkla īpašnieks un operators. Tīkls aptver gandrīz visu Flandriju, daļu Briseles un vienu Valonijas reģiona pašvaldību. Telenet ir arī vairāku maksas TV kanālu operators un sniedz pakalpojumus “video pēc pieprasījuma”. |
| --- | --- |

1.

Liberty Global plc (turpmāk – “Liberty Global”) sniedz TV, interneta un telefonijas pakalpojumus savā kabeļtīklā vairākās Eiropas valstīs. Beļģijā Liberty Global ir Telenet kontrolpaketes turētājs. Telenet ir kabeļtīkla īpašnieks un operators. Tīkls aptver gandrīz visu Flandriju, daļu Briseles un vienu Valonijas reģiona pašvaldību. Telenet ir arī vairāku maksas TV kanālu operators un sniedz pakalpojumus “video pēc pieprasījuma”.

| 2. | Waterman & Waterman NV (turpmāk – “Waterman & Waterman”) ir finanšu akciju sabiedrība, ko kontrolē divas privātpersonas, proti, Wouter Vandenhaute un Erik Watté. |
| --- | --- |

2.

Waterman & Waterman NV (turpmāk – “Waterman & Waterman”) ir finanšu akciju sabiedrība, ko kontrolē divas privātpersonas, proti, Wouter Vandenhaute un Erik Watté.

| 3. | Corelio Publishing NV (turpmāk – “Corelio Publishing”) publicē avīzes, ziņas tiešsaistē un pārdod reklāmas laiku. |
| --- | --- |

3.

Corelio Publishing NV (turpmāk – “Corelio Publishing”) publicē avīzes, ziņas tiešsaistē un pārdod reklāmas laiku.

| 4. | De Vijver Media NV (turpmāk – “De Vijver Media”) pārraida divus TV kanālus holandiešu valodā, proti, Vier un Vijf. Tas arī veido TV saturu, galvenokārt ar sava meitasuzņēmuma Woestijnvis NV starpniecību. Turklāt De Vijver Media pārdod reklāmas laiku savos kanālos Vier un Vijf, kā arī dažos mazākos TV kanālos, kas pieder citām raidsabiedrībām. |
| --- | --- |

4.

De Vijver Media NV (turpmāk – “De Vijver Media”) pārraida divus TV kanālus holandiešu valodā, proti, Vier un Vijf. Tas arī veido TV saturu, galvenokārt ar sava meitasuzņēmuma Woestijnvis NV starpniecību. Turklāt De Vijver Media pārdod reklāmas laiku savos kanālos Vier un Vijf, kā arī dažos mazākos TV kanālos, kas pieder citām raidsabiedrībām.

II.   DARBĪBA

| 5. | Komisija 2014. gada 18. augustā atbilstīgi Apvienošanās regulas 4. pantam saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē Liberty Global kopā ar uzņēmumiem Waterman & Waterman un Corelio Publishing iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu De Vijver Media, iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

5.

Komisija 2014. gada 18. augustā atbilstīgi Apvienošanās regulas 4. pantam saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ar kuru Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē Liberty Global kopā ar uzņēmumiem Waterman & Waterman un Corelio Publishing iegūst kopīgu kontroli pār uzņēmumu De Vijver Media, iegādājoties akcijas.

| 6. | Telenet, W&W un Corelio2014. gada 17. jūnijā noslēdza vienošanos, ar kuru Telenet iegūst 33,33 % De Vijver Media akciju un apņemas palielināt De Vijver Media kapitālu. Tādējādi Telenet piederēs 50 % De Vijver Media akciju, bet Waterman &Waterman un Corelio Publishing – 25 % akciju katram. Kad darījums būs pabeigts, visi trīs De Vijver Media akcionāri noslēgs akcionāru līgumu. Pamatojoties uz savām akciju paketēm un akcionāru līguma noteikumiem, visi trīs akcionāri kopīgi kontrolēs De Vijver Media. |
| --- | --- |

6.

Telenet, W&W un Corelio2014. gada 17. jūnijā noslēdza vienošanos, ar kuru Telenet iegūst 33,33 % De Vijver Media akciju un apņemas palielināt De Vijver Media kapitālu. Tādējādi Telenet piederēs 50 % De Vijver Media akciju, bet Waterman &Waterman un Corelio Publishing – 25 % akciju katram. Kad darījums būs pabeigts, visi trīs De Vijver Media akcionāri noslēgs akcionāru līgumu. Pamatojoties uz savām akciju paketēm un akcionāru līguma noteikumiem, visi trīs akcionāri kopīgi kontrolēs De Vijver Media.

III.   KONKRĒTAIS PRODUKTU UN ĢEOGRĀFISKAIS TIRGUS

| 7. | Tādas TV raidsabiedrības kā De Vijver Media nodrošina TV kanālus tādiem TV izplatītājiem kā Telenet. Komisija noteica, ka konkrētais produktu tirgus, kurā darbojas De Vijver Media, ir tirgus, kurā vairumā nodrošina bezmaksas un maksas pamata TV kanālus. Maksas pamata TV kanāli ir kanāli, kas iekļauti TV izplatītāju piedāvātajā pamata kanālu paketē. Beļģijā lielākā daļa mājsaimniecību maksā mēneša maksu kabeļtelevīzijas uzņēmumam vai telefonsakaru uzņēmumam par šādu pamata TV kanālu paketi. De Vijver Media kanāli Vier un Vijf ir iekļauti šajā pamata paketē, un tāpēc tie ir maksas pamata TV kanāli. Tikai sabiedrisko raidsabiedrību kanāli ir pieejami bez maksas, bez abonēšanas, un tāpēc tos kvalificē kā bezmaksas kanālus. Ņemot vērā ierobežoto skaitu klientu, kas izmanto vienīgi bezmaksas TV pakalpojumus, Komisijai nebija jālemj par to, vai bezmaksas kanālu nodrošināšana vairumā un maksas pamata TV kanālu nodrošināšana vairumā ir atsevišķi tirgi, jo tas nemainītu novērtējuma par ietekmi uz konkurenci iznākumu. Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, kurā nodrošina bezmaksas un maksas pamata TV kanālus, ir Telenet aptvēruma teritorija. |
| --- | --- |

7.

Tādas TV raidsabiedrības kā De Vijver Media nodrošina TV kanālus tādiem TV izplatītājiem kā Telenet. Komisija noteica, ka konkrētais produktu tirgus, kurā darbojas De Vijver Media, ir tirgus, kurā vairumā nodrošina bezmaksas un maksas pamata TV kanālus. Maksas pamata TV kanāli ir kanāli, kas iekļauti TV izplatītāju piedāvātajā pamata kanālu paketē. Beļģijā lielākā daļa mājsaimniecību maksā mēneša maksu kabeļtelevīzijas uzņēmumam vai telefonsakaru uzņēmumam par šādu pamata TV kanālu paketi. De Vijver Media kanāli Vier un Vijf ir iekļauti šajā pamata paketē, un tāpēc tie ir maksas pamata TV kanāli. Tikai sabiedrisko raidsabiedrību kanāli ir pieejami bez maksas, bez abonēšanas, un tāpēc tos kvalificē kā bezmaksas kanālus. Ņemot vērā ierobežoto skaitu klientu, kas izmanto vienīgi bezmaksas TV pakalpojumus, Komisijai nebija jālemj par to, vai bezmaksas kanālu nodrošināšana vairumā un maksas pamata TV kanālu nodrošināšana vairumā ir atsevišķi tirgi, jo tas nemainītu novērtējuma par ietekmi uz konkurenci iznākumu. Konkrētais ģeogrāfiskais tirgus, kurā nodrošina bezmaksas un maksas pamata TV kanālus, ir Telenet aptvēruma teritorija.

| 8. | Tādi TV izplatītāji kā Telenet pārraida TV kanālus saviem abonentiem tīklā. Komisija definēja, ka konkrētais produktu tirgus, kurā Telenet darbojas kā TV izplatītājs, ir tirgus TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai šis tirgus sastāv no diviem atsevišķiem konkrētiem produktu tirgiem, proti, tirgus bezmaksas un maksas pamata TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai un tirgus premium (labāko) maksas TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. Šo mazumtirdzniecības tirgu konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir Telenet aptvēruma teritorija. |
| --- | --- |

8.

Tādi TV izplatītāji kā Telenet pārraida TV kanālus saviem abonentiem tīklā. Komisija definēja, ka konkrētais produktu tirgus, kurā Telenet darbojas kā TV izplatītājs, ir tirgus TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai šis tirgus sastāv no diviem atsevišķiem konkrētiem produktu tirgiem, proti, tirgus bezmaksas un maksas pamata TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai un tirgus premium (labāko) maksas TV mazumtirdzniecības pakalpojumu sniegšanai. Šo mazumtirdzniecības tirgu konkrētais ģeogrāfiskais tirgus ir Telenet aptvēruma teritorija.

| 9. | Komisija arī definēja TV satura veidošanas tirgu un TV satura apraides tiesību licencēšanas/iegūšanas tirgu. Tā atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai šo tirgu konkrētais ģeogrāfiskais tvērums ir nacionāls (Beļģija) vai šaurāks (Flandrija). |
| --- | --- |

9.

Komisija arī definēja TV satura veidošanas tirgu un TV satura apraides tiesību licencēšanas/iegūšanas tirgu. Tā atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai šo tirgu konkrētais ģeogrāfiskais tvērums ir nacionāls (Beļģija) vai šaurāks (Flandrija).

| 10. | Visbeidzot, Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai TV reklāmas tirgus pastāv atsevišķi no citu reklāmas veidu tirgiem. Ja šis tirgus pastāv atsevišķi, vai tā ģeogrāfiskais tvērums būtu Beļģija vai šaurāks (Flandrija). |
| --- | --- |

10.

Visbeidzot, Komisija atstāja neatbildētu jautājumu par to, vai TV reklāmas tirgus pastāv atsevišķi no citu reklāmas veidu tirgiem. Ja šis tirgus pastāv atsevišķi, vai tā ģeogrāfiskais tvērums būtu Beļģija vai šaurāks (Flandrija).

IV.   NOVĒRTĒJUMS PAR IETEKMI UZ KONKURENCI

| 11. | Darījums neraisa bažas par konkurenci TV satura veidošanas tirgū un TV satura apraides tiesību licencēšanas/iegūšanas tirgū. De Vijver Media tirgus daļa šajos tirgos ir maza, un saturs, ko tā veido ar meitasuzņēmuma Woestijnvis NV starpniecību, nav tik nozīmīgs, lai par to sacenstos TV raidsabiedrības vai TV izplatītāji. Darījums arī neraisa bažas par konkurenci TV reklāmas tirgū, kas, iespējams, ir atsevišķs. |
| --- | --- |

11.

Darījums neraisa bažas par konkurenci TV satura veidošanas tirgū un TV satura apraides tiesību licencēšanas/iegūšanas tirgū. De Vijver Media tirgus daļa šajos tirgos ir maza, un saturs, ko tā veido ar meitasuzņēmuma Woestijnvis NV starpniecību, nav tik nozīmīgs, lai par to sacenstos TV raidsabiedrības vai TV izplatītāji. Darījums arī neraisa bažas par konkurenci TV reklāmas tirgū, kas, iespējams, ir atsevišķs.

| 12. | Darījums raisa bažas par konkurenci, jo De Vijver Media varētu norobežot no kanāliem Vier un Vijf TV izplatītājus, kas konkurē ar Telenet (norobežošana no izejmateriāliem). Darījums arī raisa bažas par konkurenci, jo Telenet varētu norobežot De Vijver Media konkurentus no piekļuves Telenet kabeļtīklam. |
| --- | --- |

12.

Darījums raisa bažas par konkurenci, jo De Vijver Media varētu norobežot no kanāliem Vier un Vijf TV izplatītājus, kas konkurē ar Telenet (norobežošana no izejmateriāliem). Darījums arī raisa bažas par konkurenci, jo Telenet varētu norobežot De Vijver Media konkurentus no piekļuves Telenet kabeļtīklam.

1.   Norobežošana no izejmateriāliem. De Vijver Media varētu nepiedāvāt savus kanālus TV izplatītājiem, kas konkurē ar Telenet

| 13. | Kanāli Vier un Vijf ir svarīgi izejmateriāli TV izplatītājiem. Klienti Flandrijā un Briselē ir iecienījuši Vier un Vijf un bieži skatās šos kanālus. Tirgus pētījuma respondenti apstiprināja, ka TV izplatītājiem, lai tie varētu sacensties ar Telenet, ir jāspēj piedāvāt šos kanālus abonentiem. |
| --- | --- |

13.

Kanāli Vier un Vijf ir svarīgi izejmateriāli TV izplatītājiem. Klienti Flandrijā un Briselē ir iecienījuši Vier un Vijf un bieži skatās šos kanālus. Tirgus pētījuma respondenti apstiprināja, ka TV izplatītājiem, lai tie varētu sacensties ar Telenet, ir jāspēj piedāvāt šos kanālus abonentiem.

| 14. | Gan Telenet, gan De Vijver Media var īstenot gan pilnīgu, gan daļēju norobežošanu no izejmateriāliem. Pilnīga norobežošana no izejmateriāliem nozīmē, ka Telenet un De Vijver Media var atteikties piešķirt Vier un Vijf kanālu licenci TV izplatītājiem, kas konkurē ar Telenet. Daļēja norobežošana no izejmateriāliem nozīmē, ka Telenet un De Vijver Media varētu paaugstināt maksu par Vier un Vijf kanāliem vai kādā citā veidā diskriminēt konkurējošos TV izplatītājus. |
| --- | --- |

14.

Gan Telenet, gan De Vijver Media var īstenot gan pilnīgu, gan daļēju norobežošanu no izejmateriāliem. Pilnīga norobežošana no izejmateriāliem nozīmē, ka Telenet un De Vijver Media var atteikties piešķirt Vier un Vijf kanālu licenci TV izplatītājiem, kas konkurē ar Telenet. Daļēja norobežošana no izejmateriāliem nozīmē, ka Telenet un De Vijver Media varētu paaugstināt maksu par Vier un Vijf kanāliem vai kādā citā veidā diskriminēt konkurējošos TV izplatītājus.

| 15. | Bez Telenet vēl divi akcionāri kopīgi kontrolēs De Vijver Media pēc darījuma pabeigšanas. Komisija izvērtēja, vai šie divi akcionāri varētu atturēt Telenet no daļējas norobežošanas no izejmateriāliem. Pamatojoties uz akcionāru līguma analīzi, Komisija secināja, ka tas tā nav un ka Telenet viens pats varētu īstenot norobežošanu no izejmateriāliem. |
| --- | --- |

15.

Bez Telenet vēl divi akcionāri kopīgi kontrolēs De Vijver Media pēc darījuma pabeigšanas. Komisija izvērtēja, vai šie divi akcionāri varētu atturēt Telenet no daļējas norobežošanas no izejmateriāliem. Pamatojoties uz akcionāru līguma analīzi, Komisija secināja, ka tas tā nav un ka Telenet viens pats varētu īstenot norobežošanu no izejmateriāliem.

| 16. | Ja visi trīs De Vijver Media akcionāri rīkojas kopīgi, arī De Vijver Media var īstenot norobežošanu no izejmateriāliem. Tas, vai visi trīs De Vijver Media akcionāri rīkosies kopīgi, ir atkarīgs no tā, vai viņiem visiem trim būs stimuls īstenot norobežošanu no izejmateriāliem. Abiem pārējiem De Vijver Media akcionāriem būs stimuls īstenot daļēju norobežošanu no izejmateriāliem, jo tādējādi De Vijver Media saņems lielāku licences maksu (TV izplatītāju maksa TV raidsabiedrībām par tiesībām pārraidīt kanālus). Abiem pārējiem akcionāriem var nebūt stimula īstenot pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem, taču Telenet var pieskaņot to stimulus savējiem, kompensējot tiem zaudējumus, kas varētu rasties pilnīgas norobežošanas no izejmateriāliem dēļ. |
| --- | --- |

16.

Ja visi trīs De Vijver Media akcionāri rīkojas kopīgi, arī De Vijver Media var īstenot norobežošanu no izejmateriāliem. Tas, vai visi trīs De Vijver Media akcionāri rīkosies kopīgi, ir atkarīgs no tā, vai viņiem visiem trim būs stimuls īstenot norobežošanu no izejmateriāliem. Abiem pārējiem De Vijver Media akcionāriem būs stimuls īstenot daļēju norobežošanu no izejmateriāliem, jo tādējādi De Vijver Media saņems lielāku licences maksu (TV izplatītāju maksa TV raidsabiedrībām par tiesībām pārraidīt kanālus). Abiem pārējiem akcionāriem var nebūt stimula īstenot pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem, taču Telenet var pieskaņot to stimulus savējiem, kompensējot tiem zaudējumus, kas varētu rasties pilnīgas norobežošanas no izejmateriāliem dēļ.

| 17. | Lai izvērtētu, vai De Vijver Media būtu stimuls īstenot pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem, Komisija noteica šādas norobežošanas izmaksas un ieguvumus. Izmaksas ir ieņēmumi no reklāmas un licences maksas, ko De Vijver Media nesaņemtu, ja tā kanālus vairs nepiedāvātu TV izplatītājiem, kuri konkurē ar Telenet. Ieguvumi ir Telenet peļņa, ko tas gūst, abonentiem pārejot no konkurējošām platformām pie Telenet. Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu salīdzinājumu, Komisija aprēķināja, cik daudziem Telenet konkurentu abonentiem būtu jāpāriet pie Telenet, lai pilnīga norobežošana no izejmateriāliem būtu ienesīga. |
| --- | --- |

17.

Lai izvērtētu, vai De Vijver Media būtu stimuls īstenot pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem, Komisija noteica šādas norobežošanas izmaksas un ieguvumus. Izmaksas ir ieņēmumi no reklāmas un licences maksas, ko De Vijver Media nesaņemtu, ja tā kanālus vairs nepiedāvātu TV izplatītājiem, kuri konkurē ar Telenet. Ieguvumi ir Telenet peļņa, ko tas gūst, abonentiem pārejot no konkurējošām platformām pie Telenet. Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu salīdzinājumu, Komisija aprēķināja, cik daudziem Telenet konkurentu abonentiem būtu jāpāriet pie Telenet, lai pilnīga norobežošana no izejmateriāliem būtu ienesīga.

| 18. | Komisija aprēķināja, ka, ja Telenet konkurenti vairs nepiedāvātu kanālus Vier un Vijf, abonentu skaits, kas pārietu pie Telenet, būtu daudz lielāks nekā minimālais abonentu skaits, kas nepieciešams, lai pilnīga norobežošana būtu ienesīga. Tā kā pilnīgas norobežošanas no izejmateriāliem ieguvumi pārsniedz izmaksas, Telenet un De Vijver Media būtu spēcīgs stimuls īstenot pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem. |
| --- | --- |

18.

Komisija aprēķināja, ka, ja Telenet konkurenti vairs nepiedāvātu kanālus Vier un Vijf, abonentu skaits, kas pārietu pie Telenet, būtu daudz lielāks nekā minimālais abonentu skaits, kas nepieciešams, lai pilnīga norobežošana būtu ienesīga. Tā kā pilnīgas norobežošanas no izejmateriāliem ieguvumi pārsniedz izmaksas, Telenet un De Vijver Media būtu spēcīgs stimuls īstenot pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem.

| 19. | Telenet un De Vijver Media arī būtu spēcīgs stimuls īstenot daļēju norobežošanu no izejmateriāliem, jo tādējādi De Vijver Media saņemtu lielāku licences maksu. |
| --- | --- |

19.

Telenet un De Vijver Media arī būtu spēcīgs stimuls īstenot daļēju norobežošanu no izejmateriāliem, jo tādējādi De Vijver Media saņemtu lielāku licences maksu.

| 20. | Norobežošanai no izejmateriāliem būtu pret konkurenci vērsta ietekme TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū. Telenet ir dominējoša pozīcija šajā tirgū, ņemot vērā tā lielās tirgus daļas un vairākus citus faktorus. Norobežošana no izejmateriāliem radītu šķēršļus iekļūšanai šajā tirgū, jo jaunpienācējiem būtu grūti konkurēt ar Telenet, ja tie nevarētu piedāvāt kanālus Vier un Vijf. Tādējādi vēl vairāk nostiprinātos Telenet dominējošā pozīcija. Norobežošana no izejmateriāliem arī mazinātu konkurenci ar pašreizējiem TV izplatītājiem, jo tie nevarētu piedāvāt kanālus Vier un Vijf. |
| --- | --- |

20.

Norobežošanai no izejmateriāliem būtu pret konkurenci vērsta ietekme TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū. Telenet ir dominējoša pozīcija šajā tirgū, ņemot vērā tā lielās tirgus daļas un vairākus citus faktorus. Norobežošana no izejmateriāliem radītu šķēršļus iekļūšanai šajā tirgū, jo jaunpienācējiem būtu grūti konkurēt ar Telenet, ja tie nevarētu piedāvāt kanālus Vier un Vijf. Tādējādi vēl vairāk nostiprinātos Telenet dominējošā pozīcija. Norobežošana no izejmateriāliem arī mazinātu konkurenci ar pašreizējiem TV izplatītājiem, jo tie nevarētu piedāvāt kanālus Vier un Vijf.

2.   Norobežošana no klientiem. Telenet varētu nostādīt neizdevīgā stāvoklī raidsabiedrības, kas konkurē ar De Vijver Media tā kabeļtīklā

| 21. | Televīzijas tirgos pilnīga norobežošana no klientiem notiek tad, ja TV raidsabiedrībai ir liegta piekļuve pakārtotajiem izplatītājiem. Tā rezultātā rodas atteikuma laiki, kad abonenti nevar skatīties norobežotos kanālus. Diskrētāka norobežošanas forma ir daļēja norobežošana no klientiem, kad TV izplatītajs ļauj pārraidīt kanālu savā platformā, taču samazina kanāla skatīšanās kvalitāti. Konkrēti, izplatītājs var padarīt konkurenta saturu grūtāk pieejamu izplatītāja platformā, piemēram, novietojot konkurenta kanālus zemāk kanālu sarakstā vai elektroniskajā programmu rokasgrāmatā, kas palielina varbūtību, ka skatītāji to vietā skatīsies izplatītājam piederošos kanālus. |
| --- | --- |

21.

Televīzijas tirgos pilnīga norobežošana no klientiem notiek tad, ja TV raidsabiedrībai ir liegta piekļuve pakārtotajiem izplatītājiem. Tā rezultātā rodas atteikuma laiki, kad abonenti nevar skatīties norobežotos kanālus. Diskrētāka norobežošanas forma ir daļēja norobežošana no klientiem, kad TV izplatītajs ļauj pārraidīt kanālu savā platformā, taču samazina kanāla skatīšanās kvalitāti. Konkrēti, izplatītājs var padarīt konkurenta saturu grūtāk pieejamu izplatītāja platformā, piemēram, novietojot konkurenta kanālus zemāk kanālu sarakstā vai elektroniskajā programmu rokasgrāmatā, kas palielina varbūtību, ka skatītāji to vietā skatīsies izplatītājam piederošos kanālus.

| 22. | Telenet ir nozīmīgs klients ar lielu ietekmi pakārtotajā TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū. Ņemot vērā Telenet lielo tirgus daļu TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū, Komisija uzskata, ka raidsabiedrībām ir jābūt Telenet TV izplatītāju platformā, lai tās varētu darboties Flandrijā. |
| --- | --- |

22.

Telenet ir nozīmīgs klients ar lielu ietekmi pakārtotajā TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū. Ņemot vērā Telenet lielo tirgus daļu TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū, Komisija uzskata, ka raidsabiedrībām ir jābūt Telenet TV izplatītāju platformā, lai tās varētu darboties Flandrijā.

| 23. | Telenet kontrolē lineāros kanālus, ko tas pārraida (uz kuriem attiecas obligātas apraides pienākums), un tas var lemt arī par to, kādu nelineāru saturu raidsabiedrības drīkst piedāvāt tā platformā. Tāpēc Telenet ir iespēja īstenot norobežošanu no klientiem. |
| --- | --- |

23.

Telenet kontrolē lineāros kanālus, ko tas pārraida (uz kuriem attiecas obligātas apraides pienākums), un tas var lemt arī par to, kādu nelineāru saturu raidsabiedrības drīkst piedāvāt tā platformā. Tāpēc Telenet ir iespēja īstenot norobežošanu no klientiem.

| 24. | Iespējams, ka Telenet arī ir stimuls īstenot norobežošanu no klientiem. Šādas stratēģijas mērķis būtu kanāli, kas cieši konkurē ar De Vijver Media kanāliem, tas ir, kanāli ar līdzīgu auditoriju un reklāmdevējiem. Tas ir tāpēc, ka, īstenojot norobežošanu no klientiem, palielinās De Vijver Media ieņēmumi no reklāmas, un, iespējams, tie būtu lielāki, ja kanāli, kas līdzīgi Vier vai Vijf, vairs nebūtu pieejami Telenet platformā. Turpretī norobežošana no kanāla, kas profila un auditorijas ziņā atšķiras no Vier un Vijf, diez vai radītu būtiskus ieņēmumus. Līdzīgās auditorijas un satura dēļ Komisija uzskata, ka norobežošanas no klientiem iespējamie mērķi ir Medialaan kanāli 2BE un Vitaya, VRT kanāls Canvas, kā arī šo divu raidsabiedrību nelineārie pakalpojumi. |
| --- | --- |

24.

Iespējams, ka Telenet arī ir stimuls īstenot norobežošanu no klientiem. Šādas stratēģijas mērķis būtu kanāli, kas cieši konkurē ar De Vijver Media kanāliem, tas ir, kanāli ar līdzīgu auditoriju un reklāmdevējiem. Tas ir tāpēc, ka, īstenojot norobežošanu no klientiem, palielinās De Vijver Media ieņēmumi no reklāmas, un, iespējams, tie būtu lielāki, ja kanāli, kas līdzīgi Vier vai Vijf, vairs nebūtu pieejami Telenet platformā. Turpretī norobežošana no kanāla, kas profila un auditorijas ziņā atšķiras no Vier un Vijf, diez vai radītu būtiskus ieņēmumus. Līdzīgās auditorijas un satura dēļ Komisija uzskata, ka norobežošanas no klientiem iespējamie mērķi ir Medialaan kanāli 2BE un Vitaya, VRT kanāls Canvas, kā arī šo divu raidsabiedrību nelineārie pakalpojumi.

| 25. | Telenet un De Vijver Media kopējais ienesīgums no norobežošanas no klientiem ir atkarīgs no tā, cik daudz klientu aizietu no Telenet norobežošanas dēļ. Ja aizgājušo klientu skaits ir mazs, Telenet nezaudētu daudz abonentu un tāpēc norobežošanas no klientiem izmaksas būtu ierobežotas. Pamatojoties uz Komisijas aplēsēm, iespējams, ka aizgājušo klientu skaits būtu pārāk liels, lai pilnīga norobežošana no klientiem (kas nozīmē, ka kanāls vispār nav pieejams Telenet platformā) būtu ienesīga Telenet. Tomēr Telenet varētu būt stimuls īstenot daļēju norobežošanu no klientiem, mazinot De Vijver Media līdzīgo konkurējošo raidsabiedrību kanālu un nelineāro pakalpojumu kvalitāti. Telenet var arī izmantot daļēju norobežošanu no klientiem kā ticamu draudu sarunās, ar ko Telenet panāks sev izdevīgus darījuma noteikumus attiecībā pret Medialaan un VRT, un tas ļaus Telenet prasīt augstāku cenu sarunās par piegādes līgumu. |
| --- | --- |

25.

Telenet un De Vijver Media kopējais ienesīgums no norobežošanas no klientiem ir atkarīgs no tā, cik daudz klientu aizietu no Telenet norobežošanas dēļ. Ja aizgājušo klientu skaits ir mazs, Telenet nezaudētu daudz abonentu un tāpēc norobežošanas no klientiem izmaksas būtu ierobežotas. Pamatojoties uz Komisijas aplēsēm, iespējams, ka aizgājušo klientu skaits būtu pārāk liels, lai pilnīga norobežošana no klientiem (kas nozīmē, ka kanāls vispār nav pieejams Telenet platformā) būtu ienesīga Telenet. Tomēr Telenet varētu būt stimuls īstenot daļēju norobežošanu no klientiem, mazinot De Vijver Media līdzīgo konkurējošo raidsabiedrību kanālu un nelineāro pakalpojumu kvalitāti. Telenet var arī izmantot daļēju norobežošanu no klientiem kā ticamu draudu sarunās, ar ko Telenet panāks sev izdevīgus darījuma noteikumus attiecībā pret Medialaan un VRT, un tas ļaus Telenet prasīt augstāku cenu sarunās par piegādes līgumu.

| 26. | Daļējai norobežošanai no klientiem būtu pret konkurenci vērsta ietekme. Telenet īstenotā kvalitātes samazināšana mazinātu konkurējošo kanālu skatīšanās kvalitāti Telenet platformā. Turklāt mazinātos konkurence tirgū, kurā vairumā nodrošina bezmaksas kanālus un maksas pamata TV kanālus, jo raidsabiedrības Medialaan un VRT varētu kļūt vājāki konkurenti. |
| --- | --- |

26.

Daļējai norobežošanai no klientiem būtu pret konkurenci vērsta ietekme. Telenet īstenotā kvalitātes samazināšana mazinātu konkurējošo kanālu skatīšanās kvalitāti Telenet platformā. Turklāt mazinātos konkurence tirgū, kurā vairumā nodrošina bezmaksas kanālus un maksas pamata TV kanālus, jo raidsabiedrības Medialaan un VRT varētu kļūt vājāki konkurenti.

3.   Secinājumi saistībā ar novērtējumu par ietekmi uz konkurenci

| 27. | Koncentrācija raisa bažas par norobežošanu no izejmateriāliem attiecībā uz De Vijver Media kanāliem Vier un Vijf. Tā arī raisa bažas par daļēju norobežošanu no klientiem, jo Telenet var un tam ir stimuls mazināt VRT un Medialaan kanālu skatīšanās kvalitāti. Tāpēc paziņotā koncentrācija raisa bažas par to, ka šis darījums būtiski traucētu efektīvai konkurencei TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū Telenet aptvēruma teritorijā un tirgū, kurā nodrošina bezmaksas un maksas pamata TV kanālus Telenet aptvēruma teritorijā. |
| --- | --- |

27.

Koncentrācija raisa bažas par norobežošanu no izejmateriāliem attiecībā uz De Vijver Media kanāliem Vier un Vijf. Tā arī raisa bažas par daļēju norobežošanu no klientiem, jo Telenet var un tam ir stimuls mazināt VRT un Medialaan kanālu skatīšanās kvalitāti. Tāpēc paziņotā koncentrācija raisa bažas par to, ka šis darījums būtiski traucētu efektīvai konkurencei TV mazumtirdzniecības pakalpojumu tirgū Telenet aptvēruma teritorijā un tirgū, kurā nodrošina bezmaksas un maksas pamata TV kanālus Telenet aptvēruma teritorijā.

V.   NOTIKUMI PĒC KONCENTRĀCIJAS PAZIŅOŠANAS

| 28. | Kamēr Komisija izvērtēja koncentrāciju, De Vijver Media noslēdza jaunus piegādes līgumus ar vairākiem TV izplatītājiem, tostarp Belgacom. De Vijver Media arī piedāvāja pagarināt vairāku piegādes līgumu termiņus citiem TV izplatītājiem. Šie piegādes līgumi samazina norobežošanas no izejmateriāliem risku, jo garantē, ka TV izplatītājiem būs piekļuve kanāliem Vier un Vijf. Tomēr tie pilnībā nekliedē Komisijas bažas par norobežošanu no izejmateriāliem, jo līgumos nav ietvertas visas tiesības, kas attiecas uz kanālu Vier un Vijf pārraidi, un potenciāliem jaunpienācējiem nav piegādes līguma. |
| --- | --- |

28.

Kamēr Komisija izvērtēja koncentrāciju, De Vijver Media noslēdza jaunus piegādes līgumus ar vairākiem TV izplatītājiem, tostarp Belgacom. De Vijver Media arī piedāvāja pagarināt vairāku piegādes līgumu termiņus citiem TV izplatītājiem. Šie piegādes līgumi samazina norobežošanas no izejmateriāliem risku, jo garantē, ka TV izplatītājiem būs piekļuve kanāliem Vier un Vijf. Tomēr tie pilnībā nekliedē Komisijas bažas par norobežošanu no izejmateriāliem, jo līgumos nav ietvertas visas tiesības, kas attiecas uz kanālu Vier un Vijf pārraidi, un potenciāliem jaunpienācējiem nav piegādes līguma.

| 29. | Kamēr Komisija veica izvērtēšanu, Telenet arī piedāvāja veikt izmaiņas piegādes līgumos ar TV raidsabiedrībām VRT un Medialaan. Šajos līgumos ir noteikti nosacījumi, ar kādiem Telenet izplata VRT un Medialaan kanālus; tajos arī ir noteikta maksa, kas Telenet jāmaksā. Telenet un VRT veica grozījumus savā piegādes līgumā un pagarināja līguma darbības termiņu. Ar grozījumiem līgumā iekļāva vairākus noteikumus, lai aizsargātu VRT pret norobežošanu no klientiem. Telenet arī izteica saistošu un neatsaucamu piedāvājumu Medialaan pagarināt piegādes līguma darbības termiņu un veikt grozījumus līgumā, lai aizsargātu Medialaan pret norobežošanu no klientiem. Paziņotājas puses ir oficiāli apņēmušās saglabāt šo piedāvājumu aktuālu sešus mēnešus pēc darījuma pabeigšanas. |
| --- | --- |

29.

Kamēr Komisija veica izvērtēšanu, Telenet arī piedāvāja veikt izmaiņas piegādes līgumos ar TV raidsabiedrībām VRT un Medialaan. Šajos līgumos ir noteikti nosacījumi, ar kādiem Telenet izplata VRT un Medialaan kanālus; tajos arī ir noteikta maksa, kas Telenet jāmaksā. Telenet un VRT veica grozījumus savā piegādes līgumā un pagarināja līguma darbības termiņu. Ar grozījumiem līgumā iekļāva vairākus noteikumus, lai aizsargātu VRT pret norobežošanu no klientiem. Telenet arī izteica saistošu un neatsaucamu piedāvājumu Medialaan pagarināt piegādes līguma darbības termiņu un veikt grozījumus līgumā, lai aizsargātu Medialaan pret norobežošanu no klientiem. Paziņotājas puses ir oficiāli apņēmušās saglabāt šo piedāvājumu aktuālu sešus mēnešus pēc darījuma pabeigšanas.

VI.   SAISTĪBAS

1.   Saistību apraksts

| 30. | Lai kliedētu Komisijas konstatētās bažas par konkurenci, paziņotājas puses iesniedza saistības. Šo saistību galvenais elements bija De Vijver Media apņemšanās godīgi, pamatoti un bez diskriminācijas apmierināt visus TV izplatītāju pamatotos pieprasījumus izplatīt kanālus Vier, Vijf un iespējamos maksas pamata TV kanālus. Ikviens TV izplatītājs, kas plāno piedāvāt TV mazumtirdzniecības pakalpojumus Telenet aptvēruma teritorijā, var iegūt licenci darbībai visā Beļģijas teritorijā, ja to vēlas. De Vijver Media ir jāizsniedz licence ne tikai kanāliem, bet arī papildu tiesībām. Tās ir tiesības iekļaut kanāla TV programmu pakalpojumā, kas ir saistīts ar kanālu, piemēram, laiknovirzes televīzijas pakalpojumos, daudzekrānu pakalpojumos vai PVR (pakalpojums, kas ļauj skatītājiem ierakstīt programmu un skatīties to, kad viņi vēlas). Saistītos pakalpojumus piedāvā kā kanālu daļu, ko piedāvā galalietotājiem vienlaikus vai neilgi pirms vai pēc kanāla lineārās pārraides. |
| --- | --- |

30.

Lai kliedētu Komisijas konstatētās bažas par konkurenci, paziņotājas puses iesniedza saistības. Šo saistību galvenais elements bija De Vijver Media apņemšanās godīgi, pamatoti un bez diskriminācijas apmierināt visus TV izplatītāju pamatotos pieprasījumus izplatīt kanālus Vier, Vijf un iespējamos maksas pamata TV kanālus. Ikviens TV izplatītājs, kas plāno piedāvāt TV mazumtirdzniecības pakalpojumus Telenet aptvēruma teritorijā, var iegūt licenci darbībai visā Beļģijas teritorijā, ja to vēlas. De Vijver Media ir jāizsniedz licence ne tikai kanāliem, bet arī papildu tiesībām. Tās ir tiesības iekļaut kanāla TV programmu pakalpojumā, kas ir saistīts ar kanālu, piemēram, laiknovirzes televīzijas pakalpojumos, daudzekrānu pakalpojumos vai PVR (pakalpojums, kas ļauj skatītājiem ierakstīt programmu un skatīties to, kad viņi vēlas). Saistītos pakalpojumus piedāvā kā kanālu daļu, ko piedāvā galalietotājiem vienlaikus vai neilgi pirms vai pēc kanāla lineārās pārraides.

| 31. | Visi TV izplatīšanas pakalpojumu sniedzēji var paļauties uz šīm saistībām neatkarīgi no tā, vai viņi izplata TV kanālus pa vadiem, ar satelītu, IPTV, DTT, internetā vai citās izplatīšanas platformās. Ja rodas strīdi par piekļuves noteikumiem, TV izplatītāji var iesniegt strīdu paātrinātai izskatīšanai šķīrējtiesā. Šīs saistības būs spēkā septiņus gadus. |
| --- | --- |

31.

Visi TV izplatīšanas pakalpojumu sniedzēji var paļauties uz šīm saistībām neatkarīgi no tā, vai viņi izplata TV kanālus pa vadiem, ar satelītu, IPTV, DTT, internetā vai citās izplatīšanas platformās. Ja rodas strīdi par piekļuves noteikumiem, TV izplatītāji var iesniegt strīdu paātrinātai izskatīšanai šķīrējtiesā. Šīs saistības būs spēkā septiņus gadus.

| 32. | Papildus saistībām licencēt Vier un Vijf paziņotājas puses arī apņemas saglabāt piedāvājumu Medialaan aktuālu sešus mēnešus pēc darījuma pabeigšanas. Šā piedāvājuma satura apraksts ir izklāstīts iedaļā “Notikumi pēc koncentrācijas paziņošanas”. |
| --- | --- |

32.

Papildus saistībām licencēt Vier un Vijf paziņotājas puses arī apņemas saglabāt piedāvājumu Medialaan aktuālu sešus mēnešus pēc darījuma pabeigšanas. Šā piedāvājuma satura apraksts ir izklāstīts iedaļā “Notikumi pēc koncentrācijas paziņošanas”.

2.   Saistību novērtējums

| 33. | Komisija uzskata, ka apņemšanās licencēt Vier, Vijf un citus maksas pamata TV kanālus kopā ar papildu tiesībām apvienojumā ar De Vijver Media noslēgtajiem piegādes līgumiem kliedē Komisijas bažas par norobežošanu no izejmateriāliem. Tā kliedē Komisijas bažas par pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem, jo nodrošina, ka pašreizējie un turpmākie TV izplatītāji var iekļaut Vier un Vijf savā piedāvājumā. Tā arī kliedē Komisijas bažas par daļēju norobežošanu no izejmateriāliem, jo nodrošina, ka TV izplatītāji maksās godīgu, pamatotu maksu bez diskriminācijas. |
| --- | --- |

33.

Komisija uzskata, ka apņemšanās licencēt Vier, Vijf un citus maksas pamata TV kanālus kopā ar papildu tiesībām apvienojumā ar De Vijver Media noslēgtajiem piegādes līgumiem kliedē Komisijas bažas par norobežošanu no izejmateriāliem. Tā kliedē Komisijas bažas par pilnīgu norobežošanu no izejmateriāliem, jo nodrošina, ka pašreizējie un turpmākie TV izplatītāji var iekļaut Vier un Vijf savā piedāvājumā. Tā arī kliedē Komisijas bažas par daļēju norobežošanu no izejmateriāliem, jo nodrošina, ka TV izplatītāji maksās godīgu, pamatotu maksu bez diskriminācijas.

| 34. | Komisija arī uzskata, ka saistības apvienojumā ar Telenet noslēgtajiem piegādes līgumiem kliedē Komisijas bažas par norobežošanu no klientiem. Telenet piegādes līgumi ar VRT un Medialaan, kā arī Telenet piedāvājums veikt grozījumus līgumā ar Medialaan, kas ir noteikts saistībās, aizsargā VRT un Medialaan pret daļēju norobežošanu no klientiem. |
| --- | --- |

34.

Komisija arī uzskata, ka saistības apvienojumā ar Telenet noslēgtajiem piegādes līgumiem kliedē Komisijas bažas par norobežošanu no klientiem. Telenet piegādes līgumi ar VRT un Medialaan, kā arī Telenet piedāvājums veikt grozījumus līgumā ar Medialaan, kas ir noteikts saistībās, aizsargā VRT un Medialaan pret daļēju norobežošanu no klientiem.

VII.   SECINĀJUMS

| 35. | Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija būtiski netraucēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai lielā tā daļā. |
| --- | --- |

35.

Iepriekš minēto iemeslu dēļ lēmumā ir secināts, ka ierosinātā koncentrācija būtiski netraucēs efektīvai konkurencei iekšējā tirgū vai lielā tā daļā.

| 36. | Tāpēc koncentrāciju paziņoja par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu. |
| --- | --- |

36.

Tāpēc koncentrāciju paziņoja par saderīgu ar iekšējo tirgu un EEZ līgumu saskaņā ar Apvienošanās regulas 2. panta 2. punktu un 8. panta 2. punktu, kā arī ar EEZ līguma 57. pantu.

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

---